Eleki Krónika – 2007. március

Március 15-én
2007. március 15-én Eleken Pluhár László polgármester mondta az ünnepi beszédet. A szónok beszédében kiemelte a következőket: Ma Magyarországon kevesen vannak azok, akik ne tudnák, mit ünnepelünk a mai napon, hisz azt az iskolában mindenkinek megtanították. Minden ünnep egyúttal önvizsgálat is. Csak az a közösség képes nagy tettekre, amely az értékeket is megőrzi. A történelem menetét a hétköznapok cselekedetei viszik előre!A polgármester beszéde végén megköszönte az együttes megemlékezést, majd pedig a Radványi György Középiskola és a lőkösházi művészeti iskola ünnepi műsora következett. /A diákok korabeli források alapján, hitelesen jelenítették meg az 1848. március 15-i eseményeket, sőt verbunkkal is színesítették műsorukat, melyet az előző napon a középiskolában már sikerrel be is mutattak./ A megemlékezés végén az eleki intézmények, pártok, szervezetek képviselői helyeztek el koszorúkat az 1848-as emlékműnél.
Rapajkó Tibor

A Mi lapunk a Krónika !? - Fórum az Eleki Krónikáról
Februárban, néhány érdeklődő összetalálkozott a Városi Művelődési Központban,és eszmét cserélt a helyi ingyenes újság jelenéről, jövőjéről, helyéről a város közéletében. Sok érdekes kérdés merült fel,és eléggé sokrétű azon vélemények összetétele amelyek a jövőről szóltak.
Van értelme kiadni? Igen ,ha olvasható,olvasmányos és az egyszerű emberekhez is szól. Mutassa be a jelent a múltat és a közelmúltat-ne legyen pletykalap. A cikkek emberiek legyenek,az itt élőkről szóljanak a riportok.
Mennyire politizáljon?Helyi településpolitikáról szóljon. Legyen aktuális, Szólítsa meg a helyi értelmiséget.
Miért kell változtatni az újságon?Túlságosan száműzött lett a politika, nem mindig aktuális/havi lap- a szerkesztő/.
Megkérdezni a lakosságot egy kérdőívvel és a vélemények alapján változtatni. Ne csak a cserkészekről írjon , hanem a közelmúlt történéseiről is hiszen velünk él a történelem. Legyenek benne az önkormányzat döntései. Kapjon több helyet a civil társadalom.
Egyéb felvetések,vélemények!Helyi alkotóknak jelenjen meg különszám, a régebbi számokból is lehetne szemelvényeket közölni. Hányan vásárolnák meg az újságot ha nem lenne ingyenes?
Természetesen a fórumon elhangzott vélemények a szerkesztőség számára nagy segítséget fognak jelenteni a jövőben, hiszen egy a célunk ,hogy az Eleki lakosok megfelelő tájékoztatást kapjanak mindarról ami velük vagy a környezetükkel történik. A közeljövőben elkészítünk egy kérdőívet mindarról amiről szeretnénk az Önök - olvasók-véleményét megismerni és természetesen hasznosítani a mindennapi munkánkban. A szerkesztőség tisztában van a lap természetes korlátaival (havi lap, 8 oldal, kevés újságíró stb.)mégis azon lesz, hogy a felmerült kérdésekre hiteles választ adjon. Mindenkit szívesen látunk önkéntesként a csapatban, és biztatunk az írásra. Meggyőződésem , hogy csak az vét hibát aki dolgozik, de annak lehetősége van korrekcióra  is azzal szemben aki csak beszél róla. 
A helyi közösség csak nyerhet azzal, ha minél többen akarjuk közvetíteni a jót, a követendő példát. És ha visszanyúlunk a múltba, a közelmúltba, csak követésre méltó példákat keresünk, ezeket akarjuk bemutatni a felnövekvő nemzedéknek ,önmaga okulása és erősödése végett.
Köszönjük,hogy az Eleki Krónika lehetett a fórum témája.   
Árgyelán György főszerkesztő

MAGYAR BÁL 2007
Idén 11. évfordulójához érkezett az immár hagyománnyá vált  magyar bál . 1996-ban Zsidó Ferenc és az Újtelepi Jutka Presszót üzemeltető Csuvarszki házaspár elhatározták, hogy a kisebbségi bálok mellett legyen magyar bál is. Az elhatározásból valóság lett….
Már a bál előtti napokban elkeltek a jegyek, olyan nagy volt az érdeklődés. A bál kezdetén  Árgyelán György igazgató úr köszöntötte a szórakozásra összegyűlteket, és külön üdvözölte a város vezetőit. 
Jól megszervezett ünnepi műsorban gyönyörködhettek a résztvevők, Gál László és Gera Krisztina hozzáértő tánctanítását az Elek Táncegyüttes és a Botorka együttes tagjai produkálták magas színvonalon. A táncos párok fergeteges sikerrel mutatták be táncaikat. Az utolsó lépéseket szűnni nem akaró tapsvihar köszöntötte. A táncosok után a Budapesti Dominó zenekar lépett a színre, ők játszották a bál alatt a talpalávalót. A hangulat egyre fokozódott az éjféli tombolahúzásig, ahol értékes nyeremények találtak gazdára. A fődíjak egyike volt Csontos Rozália naiv festő alkotása, Tolnai Péter által felajánlott étkészlet és Turóczy András által felajánlott kávéskészlet, amelyek mind boldog nyertesre találtak. A báli jó hangulat hajnal három óráig tartott. Dicséret és elismerés illeti a Művelődési Központ dolgozóit az ízléses asztaldíszítésért, a feliratozásért, melynek alapján mindenki könnyen megtalálhatta a helyét. Az Elek Tv munkatársai is részt vettek a rendezvényen, tehát aki valamilyen akadály miatt nem jutott el a bálba, ne keseredjen el, mert megnézheti a bálról készült összeállítást az Elek Tv műsorában.
Ifj. Árgyelán György 

Böjt közepe - Mitte in der Fasta
Régen, nagyböjt közepén a németek úgy gondolták, hogy egy kis kitérőt tesznek, kicsit becsapva a böjtölést. Ez volt a „böjt közepe”.A felnőttek és a fiatalok csoportba verődve – egy bábut a magasba tartva – ismerős lányos házakhoz mentek, énekelve és mondókákat kántálva. Az énekért és a köszöntésért tojást, füstölt kolbászt és bort kaptak. Volt olyan hely, ahol bizony a tojás záp volt, így ezeket kijövet a tűzfalhoz dobálták. Másnap láthatták a szomszédok, ki akarta becsapni a köszöntőket. Az összegyűjtött tojások két végét kifúrták és a tartalmát – egy jó erős tüdejűvel – kifújatták. A kifújt tojások héját egy madzagra felfűzték és kalárisokat készítettek belőlük. Ezek a tojáskoszorúk felkerültek a főtéren álló kút lányszobrának a nyakába. Ez a régi időkre visszanyúló hagyomány – ma is él az eleki németeknél. Csak kicsit más formában. Március 15-én délután szorgos kezű személyek gyűltek össze a Leimen Közösségi Házban, hogy előkészítsék ezt a szép ünnepet. Mintegy 200 db tojás gyűlt össze és mellé finom ízletes füstölt kolbász, melynek nagy részét Turóczy András képviselő úr biztosította. A munkálatok fő irányítója és az ízletes rántotta elkészítője Wittmann-né Ancika volt. Az Őt körülvevőknek is megvolt a feladatuk. Délután 5 órára érkeztek meg az egyesületi tagok és ekkorra elkészült a pompás rántotta és a gőzölgő finom forró tea. Mielőtt a lakmározás elkezdődött, a csoport egyes tagjai bevonultak a bábuval és svábul adták elő a böjt közepi mondókát. Szelényi Ernő, az egyesület elnöke szeretettel köszöntött mindenkit – külön üdvözölte Topsi Bálint plébános urat – és jó étvágyat kívánt a vacsorához. Ekkorra már elkészültek a tojáskalárisok és a főtérre kivonult vendégsereg feltette azokat a kúton lévő leányalak nyakába. Igaz már volt a nyakában tojásfüzér, mert a németet oktató óvodákban is megrendezik minden évben ezt a szép hagyományt, és a kis óvodások az idén megelőzték az egyesületi tagokat. Így most dupla adagból csipegethetnek az arra tévedő galambok és verebek. Aki másnap felnézett a kút tetejére, láthatta, hogy a németek ismét megünnepelték a „böjt közepét”., ezt a régi sváb hagyományt.
Nádor Mária

Szalagavató
Az idén február 23-án tartották a Radványi György Középiskolában a szalagavatót, a helyszín a Reibel Mihály Művelődési Ház volt. Zámbó András, az intézmény igazgatója ünnepi beszédében arról beszélt, hogy a diákévek alatt sok minden megváltozott, ez az időszak nem csak tanulással, hanem szórakozással is telt el. A vizsgák még hátra vannak, de a szalagfeltűzés így is jelentős momentum mindenki életében. Az iskola mindig tisztességre és becsületre nevelt. Meg kell köszönni a szülőknek a bizalmat, hogy gyermekeiket ide íratták be. Csak remélni lehet azt, hogy az érettségi után még többen tovább fognak tanulni ugyanitt. Majd következett a szalagfeltűzés. Utána a végzős osztályok külön-külön műsorral kedveskedtek a nagyszámú vendégseregnek. Az ünnepségnek ebben a részében volt pl. sztenderd tánc, aerobik bemutató, musicalrészlet és néptánc is. Az idén a következő osztályok fognak ballagni az eleki középiskolában: 12/A /osztályfőnök: Szabó Bálint/, 12/B /Kiss István/, 12/C /Megyeri Zsolt/, 12/L /Singer Ferenc/, 11/C /Schreier Józsefné/. /Ez évben a szalagavatón a következő tanulókat részesítették szóbeli dicséretben: Székely Árpád, Gesztesi Dezső, Szabó Krisztián-mindhárman a 12/C, vagyis az érettségizős osztály tanulói./
Rapajkó Tibor

Csodaország
A minap láttam a TV-ben egy sokak számára meghökkentő műsort. A holdat mutatták. És mit láthatott a néző?! Na mit? Magyarország térképét. Igen-bizony. Mutatópálcával mutogatta az illető a Tisza, a Duna vonalát, a Balatont. Ez halál komoly. Tök ugyanazt láttad, már ha nézted a TV-t, mintha Magyarország térképét szemlélted volna. Eddig ugyan titok volt, de most hogy az a fránya TV műsor bemutatta ezt a filmet, megsúgok valamit … Mi csináltuk ezt. Mi csömörmagyarok! A holdat formáztuk kies kis hazánk mására. Hiszen itt van egy köpésre. A betelepítés Demjén Rózsi „Sajtból van a hold” című nótáját énekelve megkezdődött. De az odavezető út és a tejúti autósztráda kereszteződésénél van egy Politikusoknak behajtani tilos tábla. Emiatt a politikusok tiltakoztak a Csömörmagyaroknál, de azok magasról …
Mokán Mihály

Miről ír az eleki Katolikus Hírmondó?
Március elején megjelent az immáron második évfolyamát kezdő Katolikus Hírmondó első száma. Az egyházközség kéthavi lapjában most a következőkről olvashatunk: A Balázs-áldásról, és annak orvostudományi vonatkozásairól. Az eleki plébános tékozló fiúról szóló elmélkedéséről többek között így ír: "Tudnunk kell, hogy van egy ház, ahová mindig hazavár egy Apa, aki mindent megbocsát, aki mindenkit megcsókol, a legdrágább ruhát adja ránk, és levágatja a hizlalt borjút.... Az otthon az a ház, ahol az ember minden emléket megtalál, a hely ahol a gyermek szövögette élete álmait..." A december 9-én Békésen megrendezett egyházmegyei családépítő lelki napról készült beszámolóból megtudhatjuk pl. azt, hogy a család napjainkban komoly támadásoknak van kitéve, ezért különösen fontos a házasságok ápolása, megerősítése, megújítása. Január 28-án tartották meg az eleki templomban a ministránsok beiktatását, melyről a lap fényképet is közöl mind a 15 ministránsról, kikre méltán büszke lehet mindenki! A helyi plébániahivatal várja az Ön adójának 1%-át. Az Eleki Templomért Alapítvány adószáma: 183 751 83-1-04, a katolikus egyház technikai száma: 0011.
Rapajkó Tibor

Tisztelgés a NŐK előtt …
A közelgő tavasz, az első színes virágok megjelenése, teszi még szebbé ezt a márciusi napot. A nőnap családi és társadalmi ünnep. Társadalmi volta Clara Zetkin nevéhez fűződik, aki a nők kiszolgáltatott helyzetén kívánt változtatni azzal, hogy 1910-ben nőnappá nyilvánította március 8-át.
Ez az ünnep kifejezi mindazt, amit a fiú anyjával, férj a feleségével, férfi a szeretett nővel szemben érez, és ezért a család ünnepe is ez a nap.
A Dr.Mester György Általános Iskolában is hagyománnyá vált, hogy nőnapi délutánt rendeznek. Így történt ez most is, március 8-án. Az iskolavezetés díszes meghívóval invitálta a GYES-en lévő anyukákat/akik kolleganők/ és a nyugdíjas kollegákat. A meghívottak szívesen mozdultak ki. Meghallgatták Zsidó Ferenc tanár úr szép nőnapi köszöntőjét, majd a pedagógus gyerekek műsorában gyönyörködhettek. Az alsós és a felsős gyerekek szereplését Bellon Tiborné tanítónő irányította. Voltak versek, nőnapi köszöntők, tavaszról szóló énekek és kánonéneklés is. Ezek után hangszeres bemutatók következtek:Brindás Barnabás kürtszólóját követte Szegedi Szonja furulyaszólója, mindkét tanuló játéka felüdítette a hallgatóság lelkét. Majd a nemrégiben elhunyt nagyszerű írónő, Janikovszky Éva: Velem mindig történik valami c. regényéből hangzott el részlet. Mivel nagyon ügyesen szerepeltek a tanulók, név szerint is legyenek itt a közreműködők:  Szegedi Jácint/vers/, Antal András /novella, vers, ének/, Pelle László/vers/, Dávid Áron /vers, ének/, Veres Fruzsina /Miért van nőnap?– a nap ismertetése/, Korcsok Máté /vers/.
Dávid Csenge is szerepelt, de Ő egy kedves saját verssel készült, mellyel most nemcsak az iskolában tanító nőket köszönti, hanem Elek város minden lányát, asszonyát, nagymamáját, és azokat a hölgyeket is, akik vidéken olvassák az Eleki Krónikát.
N ő n a p
„Minden évben eljön az a nap, mikor minden hölgy virágot kap. Anyák és lányok boldogok e napon, várják ezt már egy éve nagyon. Március elején, kora tavaszon, minden nő kezében virág vagyon. „
Nádor Mária 

Köszönjük......
Nem elég a jóra vágyni,
A jót akarni kell,
És nem elég csak, akarni,
De tenni, tenni kell.
Váci Mihály: "Nem, elég." című verse, napjainkban valóság lett. Nagyon sokat segítettek rajtunk, beteg, rokkant, idős, mozgássérült, reumatikus,  betegségben szenvedő embereken. Lehetőséget kaptunk, hogy fürdőre, masszásra, iszappakolásra, fizikotherápiás, reumatikus fájdalmak enyhítésére szolgáló kezelésekre együtt, külön busszal "járjunk" be Gyulára a Hőforrás Gyógyüdülőbe.
Nagyon jól esett mindnyájunknak, hogy nem kellett, külön buszra várni, időpontra mentünk, csak minket vártak.. Naponta, kér turnusba, 16 eleki ember vehetett részt ezen a kezelésen, személyenként 10 alkalommal. Mindnyájunk nevében köszönjük: Pluhár László Polgármester Úrnak. Dr Tokai Ferenc Úrnak, a Hőforrás Gyógyüdülő tulajdonosának.  Az üdülő valamennyi gyógyászati szakemberének, a kedvességüket. Ottlakán György gépkocsivezetőnek. Külön köszönet a kis sámliért, amivel könnyebbé tette a buszra való felszállást. Nedreu  Dávidnénak a szervezést. A mi "Marika nénink" az Idősek Otthonának vezetője a következő tájékoztatást adja. Folyamatosan lehet jelentkezni még a kezelésekre, az Idősek Otthonában.  A besorolás időpontjáról értesítünk mindenkit, aki igénybe szeretné venni a reumatikus kezeléseket. Még egyszer: köszönjük.
Rostásné Hotya Valéria

Közeledve a húsvéti ünnepekhez.....
/Ember közelben, élettörténet./
Buszon utazunk. Mellém "telepszik" idősebb néni. 
/Kérésérre nevezzük őt Marika néninek./ Mint gyorsan áradó folyóból, ömlik belőle a szó. -Látja kedves, itt a tavasz, közeledik a húsvét. De az ünnep igazi értékét kevesen ismerik. Mint egy óriási titkot, a fülembe súgja: Jézus, ma is él. Nem úgy kell ám elképzelni, hogy nyalkán, szakállasan, mintegy harminchárom éves fiatalember jön velünk szembe az utcán. -Itt belül.., a szívünkben, a hétköznapokban, az apró csodákban él. A nehéz helyzetekben, súg, na most, hogyan tovább. Elmesélem, hogyan jöttem erre rá. Nem vagyok én pap, sem házaló hittérítő, csak amit átéltem azt mondhatom. A papa már tíz éve vár a temetőbe. Van egy kis kertem. Eddig nem is volt semmi baj, bírtam vele. Sőt vittem a piacra is, virágot, krumplit, zöldséget, mindent. De az erőm elfogyott. Tavaly nyáron csak néztem, sírtam.
Még csak megtermeltem mindent, de a dudva, csak nőtt és az a fránya parlagfű, amiért sokan betegek. Hívtam én embert, hogy kaszálja le, de nem akadt aki megfelelő fizetségért megtegye. Kimentem a temetőbe, sírtam és imádkoztam. - Jézus, Isten fia, ha elvitted a papát, küldj egy embert aki lekaszálja. Éjszaka a papával álmodtam. -Asszonykám, te olyan ügyes vagy, letudod kaszálni. Csak arra figyelj, hogy ne szúrd a kaszát a földbe. Ha mégis, úgy sikerül óvatosan vedd ki, hogy el ne törd.
Másnap neki láttam, és az egészet lekaszáltam. Az előtt soha nem csináltam ilyesmit, nem is gondoltam volna magamról, hogy erre képes vagyok. Tehát én biztos vagyok benne, hogy Jézus ma is él. Csak azért álmodhattam a papával, mert Jézus, így akart segíteni . Így a húsvéti ünnepekhez közeledve, köszönöm szépen Marika néni szívet, lelket melengető történetét.
Az életből merített történetet lejegyezte:
Rostásné Hotya Valéria

A kissé magas vércukorszint is nagyon veszélyes
A cukorbetegség önmagában évente egymillió ember haláláért felelős világszerte. Ha ehhez hozzáadjuk az optimálisnál – kissé – magasabb vércukorra visszavezethető halálozást, akkor a kapott szám már 3,2 millió. Ez már nagyságrendileg közel áll a dohányzás miatti (évi 4,8 millió), illetve a magas koleszterinszintekre visszavezethető halálozáshoz (3,9 millió). Az optimálist meghaladó vércukorszintek a szív- és érrendszeri halál vezető okai a világ legtöbb régiójában, ezért a kutatók úgy vélik, sürgősen integrálni szükséges a kardiovaszkuláris és a diabétesz elleni egészségügyi programokat  Dr. Goodarz Danaei és munkatársai a Harvard Egyetemről a Lancet egyik 2006. novemberi számában a cukorbetegségnek még nem tekinthető, de az optimálisnál magasabb vércukorszinteknek a szív- és érrendszeri halálozásban betöltött szerepére mutatnak rá. 52 országból származó adatok elemzése szerint, 2001-ben a magas vérnyomás 1,5 millió szívhalált és 709 ezer agyi érhalált okozott, ami az összes elhalálozás 21, illetve 13 százalékát tette ki. Mindez 84 százalékban alacsony és közepes fejlettségű országokban történt.  A szívhalálok 53 százalékának és a szélütéses halál 49 százalékának oka a magas vércukor volt a férfiak esetében. Az elhalálozások több mint háromnegyede a szegény országokat érintette, ahol a megfelelő kezelést anyagi okok gátolták. A vizsgálat következtetése, hogy a különféle népességekhez illesztett megelőző programokra van szükség. Elsődlegesen nem gyógyszeres megelőzésre, hanem a bizonyítottan leghatásosabb életmód-intervenciós módszerek kidolgozására. A magas vércukorértékek mellett figyelmet érdemelnek egyéb kockázati tényezők is. Európában és Közép-Ázsiában fontos a dohányzás, az alkoholizálás, a magas vérnyomás és a kövérség. Ezek a magas vércukorszintekkel együtt sokkal nagyobb arányban vezetnek szív- és érrendszeri megbetegedésekhez, mint Latin-Amerikában vagy a Karib-tengeri régióban, ahol a vércukorszintek hasonlóak, az érhalálozás aránya viszont alacsonyabb. 
Forrás: Diabétesz On-line(www.mcd.hu)

Jeles napok márciusban
Március régi magyar neve: BÖJTMÁS HAVA. Az elnevezés arra utal, hogy a március a böjt második hónapja. A Kos havának is nevezték, a III. 21-ével kezdődő új csillagászati év első hónapjáról. Márciust régente tüzes ifjú személyesítette meg. Marshoz illően sisakban, vörös és fekete ruhában ábrázolták, vállán szárnyakkal.
Március 12. --- Gergely napja
I./Nagy Szent/ Gergely kimagaslik a pápák sorából. A gregorián zene elnevezés neki állít emléket. Régen Gergely napon az ifjak és a gyerekek katonást játszottak, a várost, a falut körüllovagolták. „Szent Gergely vitézei” verselve, énekelve új diáktársakat toboroztak az iskolákba. Ezt a szokást nevezték Gergely-járásnak, amely egyúttal tavaszünnep. „Gergely megrázza szakállát”, azaz az ő napján még eshet a hó, de utána vethet a parasztember.
Március 18. --- Sándor napja
Sándor nagyon kedvelt névünnep. Ezt a napot a zab, az árpa és a fehér bab vetőnapjának tartották.
Íme egy köszöntő :
„A Tiszában van egy hal,
Annak neve harcsa,
A jó Isten Sándorunkat,
Sokáig megtartsa.
Tartsa, tartsa sokáig,
Százesztendős koráig.”
Március 19. --- József napja
A gyermek Jézus gondviselőjének, a názáreti ácsnak, Józsefnek az ünnepe. E nap is a kedvelt névünnepek közé tartozik. A három jeles nap közül /Sándor, József, Benedek/ szokásokban és hiedelmekben a leggazdagabb József napja. A hagyomány szerint a madarak megszólalnak ezen a napon, mert „Szent József kiosztotta nekik a sípot.” Továbbá ez a nap a méhek kieresztésének is megszabott ideje. Algyőn a gazda így engedte ki a méheket:
        „Atya, Fiú, Szentlélek Isten nevében induljatok,
          rakodjatok, mindön mézet behordjatok.”
Március 21.  ---   Benedek napja
Ez a nap a csillagászati tavasz kezdete. Ezen a napon a nappalok valamint az éjszakák hossza az egész földgolyón egyenlő. Innen a neve: „napéjegyenlőség”.
A bencés rendet alapító Szent Benedek ünnepe. Ezen a napon zsírt és fokhagymát szenteltek, amelynek azután gyógyító erőt tulajdonítottak. Egyesek a három jeles nap együttes megfigyeléséből vontak le következtetéseket:
Ha ezekben a napokban kisüt a nap, akkor hosszú, meleg nyár várható, ha nem süt ki, akkor hosszú, lucskos őszre lehet számítani.
Március 24.  ---  Gábor napja
Gábriel /Gábor/ arkangyal, Isten küldönce: a „jó hírt”, az evangéliumot hozza a gyermektelen asszonyoknak. Ő közölte Máriával is a hírt, mely szerint a Szent Lélek által a Messiás anyja lesz.
Március 25.  ---  Gyümölcsoltó Boldogasszony napja
Jézus fogantatátának ünnepe. A katolikus egyház hagyománya e naphoz köti az Angyali Üdvözletet. Ezt a napot a fák oltására, szemzésére tartják alkalmasnak.
Ha ezen a napon rossz idő van, akkor rossz tavasz várható. 
Íme egy ismert regula:
„Gyümölcsoltó hidege,
  téli hónapnak megölője.”
Nádor Mária

Élet a cukorbetegséggel
A cukorbetegségről, az Eleki Cukorbetegek Klubjának munkájáról, annak vezetője Szkaliczki János úr, az alábbi tájékoztatással szolgál.
Először is magáról a cukorbetegségről: néhány fontos tudnivaló. A diabetes mellitus, magyarul a cukorbetegség alattomos betegség. Sokáig semmilyen tünete nincs és a betegség csak akkor kerül felfedezésre, amikor már a szövődmények kialakultak. Klasszikus
tünetei: szájszárazság, szomjúság, több folyadékfogyasztás, több vizeletürítés, bőrviszketegség, ismeretlen eredetű ideggyulladás, látásromlás. Nem kizárólagosan az idősek betegsége. Mindenkinek
javasoljuk, hogy évente legalább egyszer ellenőriztesse
vércukorszintjét. A vizsgálat fájdalommentes és a Klubban is
elvégezzük. Akiknél hajlamosító tényező áll fenn gyakoribb
vércukormérés ajánlott. Ide tartoznak: elhízottak, magas
vérnyomásúak, magasabb zsír és koleszterinszinttel  "rendelkezők". Akiknél közvetlen családjukban előfordult cukorbaj. Javasoljuk, hogy minden cukorbeteg, személyi iratai között feltűnő helyen, figyelmeztető iratot tartson, amely tartalmazza, diagnózisát, diétáját, az adott inzulinmennyiséget, továbbá azt is, hogy hajlamos-e hipoglikémiás
kómára. A kezelés alappillére a diéta. Nem csak a szénhidrátfogyasztásra, hanem a kalória és a zsírbevitelre is ügyelni kell. Nagyon ajánlatosak a növényi rostban gazdag, zöldségfélék: saláta, uborka, karfiol, káposzta, retek, paprika, paradicsom. Ajánlott a
napi többszöri étkezés, kisebb adagokban. /5-6 szori étkezés naponta/ A kezeletlen cukorbetegség előbb-utóbb koszorúér betegséghez vezet,
súlyos szövődmények is kialakulhatnak: szemideggyulladás, szürke hályog, érelmeszesedés, vesekárosodás. A cukorbetegség, nagyon súlyos betegség, ezért "beszéltem" róla ennyit, hogy saját egészsége érdekében, mindenki jelenkezzen a szűrővizsgálaton. A cukorbetegek Klubja, még nagyon fiatal, csak 22 tagunk van. Háziorvosomtól tudom, hogy sokkal többen vagyunk az érintettek. Várjuk sorainkba nem csak az időseket, hanem a fiatalokat is. Mindazokat, akiknek a családjukban van ilyen beteg, valamint az érdeklődőket. Az elmúlt évről tájékoztatom a tisztelt tagságot. Önzetlen segítséget kaptunk, amit ezúton köszönünk: az Eleki Gyógyszertártól, Thuróczi András és Hotya Mihály uraktól, valamint a Benzinkút tulajdonosától. Rédei Erika a 2006. évi adóbevallás elkészítésével segített. A klub legfőbb feladata: egymáson,
magunkon segíteni. Szénhidrát,- koleszterin szegény étrendi receptek kicserélése. Tájékoztatás a legújabb egészségügyi rendelkezésekről. A szövődményként fellépő betegségek kezelése után, nem kell vizit díjat fizetni. Az inzulin, továbbra is minden arra rászoruló cukorbetegnek térítésmentes. A közgyógyászati ellátás, a cukorbetegeknek továbbra is a régi formában történik. A "doboz díjról" részletesebb tájékoztatást fogunk adni, az érintetteknek. A Cukorbetegek Havi Lapját, az idei évben megkaptuk. Bárki elolvashatja, hasznos információk, naprakész
vívmányok "tárháza". Egész napos, receptek találhatók benne, a reggelitől a pótvacsoráig. Kérdésként merült fel, hogy az Idősek Otthonában, nem megoldott a diétás étkezés. A probléma megoldásában egyeztető megbeszélések, már folyamatban vannak. Fontosnak tartom még megjegyezni, hogy gyűléseinket minden hónap
első szerdáján tartjuk, a Pizza Kávézóban, de minden délután nyitva vagyunk, bárkit szívesen látunk. Meg kell tanulnunk együtt élni a betegségünkkel. Az olvasók nevében köszönöm a tartalmas tájékoztatót.
Rostásné Hotya Valéria

Rendőrségi hírek
2007. márciusától Tóth András r.ftzls. van megbízva az Eleki Rendőrőrs vezetésével. Tóth András r.ftzls. 14 éve dolgozik a rendőrség kölelékében. A márciusi hónapban feladatot jelentett a március 4-i kisebbségi választás zökkenőmentes lebonyolítása, - ami sikeres volt. Településünkön a március 15-i ünnepség minden fajta atrocitástól mentesen, emberi körülmények között zajlott. Ennek biztosításában a rendőrség a határőrséggel közösen együttműködött. Az elmúlt időszakban akció is szép számmal volt. Közlekedési akciók során kiemelt hangsúlyt fektettek az engedély nélküli vezetők, ittas vezetők, ittas, kivilágítatlan kerékpárosok kiszűrésére, a balesetek megelőzése érdekében. Ennek eredményeként 7 fő engedély nélküli vezetővel szemben intézkedtek, 2 fő ellen szabálysértési eljárást kezdeményeztek ittas gépjármű-vezetés miatt. Közel 50 helyszíni bírság került kiszabásra kisebb fokú közlekedési szabálysértések elkövetése miatt. A fenti határozott fellépés ellenére egy közúti közlekedési baleset történt, melynek során egy fő könnyű sérülést szenvedett. A végrehajtott közbiztonsági akció során elsősorban a fiatalok által látogatott szórakozóhelyek ellenőrzése került előtérbe. A napi szolgálat ellátása során körözés alapján két fő került elfogásra, három főt tetten értek bűncselekmény elkövetése közben, két fő korábbi bűncselekmények elkövetése miatt került előállításra. Településünkön rendkívüli halálesetek is történtek: egy külföldi házaspár szén-monoxid mérgezés során elhalálozott, és még két esetben riasztották a rendőröket halálesethez, melynek okát orvosszakértő fogja megállapítani.
Az adatokat szolgáltatta Tóth András r.ftzls, lejegyezte 
Lantos Mihályné.

Emlékek az eleki cserkészcsapat történetéből III.
Az 1924-ben megalakult eleki cserkészcsapatról azt is tudjuk, hogy 1928-ban Balatonszárszón táboroztak, mely eseményről egy fénykép is fennmaradt, amely alapján sikerült beazonosítani Horváth János csapatparancsnokot és Reisz Antal cserkésztisztet. /A kalap ekkor még búr volt, csak később lett uralkodó a Bocskai-sapka./
1939-ben az elekiek Lillafüreden táboroztak a Hámori-tó túlsó végén. A palacsintasütést  futószalagos rendszerben végezték, amit még a híres szálloda úri népe is megcsodált! /A parancsnok akkor dr. Boronás -Braun Ádám volt./ Az 1940-es II. bécsi döntéssel visszatért Magyarországhoz Észak-Erdély, így oda is eljuthattak Elekről is, 1941-ben két hetet töltöttek el a román lakosságú Barátkán, a Sebes-Körös partján. 1942-43-ban viszont egy segélyakció keretén belül német gyerekek érkeztek Elekre tanítójukkal a kibombázott városokból, Brémáből, Bécsből, illetve máshonnan. /Több száz fős csoportokban jöttek./  Egy augusztus 20-i ünnepségen az eleki országzászló előtt az elekiekkel együtt egy közös felvonuláson is részt vettek. Érdemes szó szerint közreadni a szerző visszaemlékezését is, mert fontos történeti forrásról van szó: "A német vendégfiúk nyitották meg a menetet. Élükön zászlótrófeát vittek, melyet dobosok hada követett. Nagyon fegyelmezetten, egyforma Hitler-Jugend egyenruhában vonultak. /Fekete cipő, fehér térdzokni, fekete rövid kordnadrág, drapp színű ing, fekete vállszíj./ Az országzászló előtt felemelt jobb karral tisztelegtek. Impozáns volt a fegyelmezett vonulásuk. Utánuk menetelt díszlépésben az én kis cserkészcsapatom. Mogyorófa boton lengett az őrsi zászlónk. Csak néhány fiú volt komplett cserkész egyenruhában. Szóval a csapatunk úgy nézett ki, mint egy aranyos kis malacfalka.
Utánunk jöttek a leventék fapuskával. A parancsnokuk Bánhidi /Hidas/ Jóska katonatiszti egyenruhában, bilgeri /hajlékony szárú, alul fűzős csizma/ csizmában verte a díszlépést. Csörögtek a mellén a kitüntetések. Aztán következtek matrózruhában a zárdanövendékek, majd a polgári iskolások....A német fiúkkal összebarátkoztunk. Sajnáltuk is őket. Volt, aki már elvesztette az édesapját a háborúban, vagy az édesanyját a bombázáskor. A légitámadások átélt borzalmaitól néhányan felsírtak álmukban." Végül ez utóbbi leíráshoz szükséges néhány magyarázatot is fűzni../R.T./  Az akkori Németországban egypártrenszer, vagyis diktatúra volt, ami pl. azt jelentette, hogy a fiúknak kötelezően be kellett lépniük a HJ-be. Ott a cserkészetet is betiltották, sőt a katolikus egyházat is üldözték. Egy most ismertetett, elekiehez hasonló felvonulásra az akkori Németországban aligha kerülhetett volna sor, ami azt bizonyítja, hogy akkor nálunk jóval nagyobb volt a demokrácia! Hazánk akkor kényszerpályán haladt, főként az akkori Németországnak köszönhetően lett pl. újra magyar Észak-Erdély. Ebben az időszakban ebből a térségből a korábbi franciabarát Románia lett a Harmadik Birodalom legfontosabb szövetségese! Ezek tudatában kell értelmeznünk az akkori eleki "kavalkádot" is.
Folytatjuk. Ament Andor Miksa munkája alapján írta:
Rapajkó Tibor

Szemelvények Elek Város Képviselő-testülete 2007. február 12-én tartott ülés jegyzőkönyvéből
Elek Város Önkormányzata Képviselő-testülete 245/2006 (12.11.) sz. határozatával elfogadta Elek város 2007. évi költségvetési koncepcióját és a költségvetési egyensúly helyreállítása érdekében az alábbiakat rendelte el:
Meg kell vizsgálni az oktatási-nevelési intézmények esetében feladatbővítéssel csökkenthető-e a kiadás, illetve növelhető-e a bevétel
Át kell tekinteni az intézményi bevételeket és kiadásokat, további bevételi forrásokat kell feltárni, csökkenteni a kiadásokat.
A gazdálkodás racionalizálásával az ellátotti létszám csökkenésével arányosan csökkenteni kell a kiadásokat. Intézményenként meg kell vizsgálni a további megtakarítási lehetőségeket, amelyre az intézményvezetők készítsenek tervezetet. Rangsorolni kell az intézmények felújítási korszerűsítési igényeit. A fejlesztési feladatok végrehajtása érdekében további forrásokat kell felkutatni.
Elek Város Önkormányzata Képviselő-testülete határozatával, 2007 évben továbbra is 2 Ft/m2 értékben határozza meg a haszonbérleti díjak mértékét.
A telekárakat különböző mértékben határozták meg. A Vasút sortól délre eső terület 283 Ft/m2, Rákóczi u. - Szőlő sor 632 Ft/m2, Kölcsey u. 438 Ft/m2, Leiningen-Bólyai u. 438 Ft/m2, Zártkert 41 Ft/m2, Pöltenberg úttól északra és a Mátyás király úttól délre eső terület 438 Ft/m2.
Az önkormányzat képviselő-testülete megállapította a 26 bérlakás bérleti díjait.
Az önkormányzat döntött arról is, hogy a „Munkás” Horgász Egyesület használatában lévő horgásztavakat ingyenesen használatba adja 2011. január 25-ig.
Határoztak a vásárok és piacok tartásának rendjéről szóló rendelet ügyében. A helypénz díjtételét 500 Ft/m-ben állapítja meg. A búcsú, vásár és a világtalálkozó esetében 1000 Ft/méterben állapították meg.
Módosították a vállalkozóval kötött szerződést a piac esetében.
A Napközi Konyha pótelőirányzat-kérelmét a bérmegtakarítás arányos elvonásával biztosítja.
Elek Város Önkormányzata Képviselő-testülete határozatával a rendszeres házi segítségnyújtás a támogató szolgálat és a közösségi ellátást 2007. január 1-től a Gyula és Környéke Többcélú Kistérségi Társulás által létrehozott intézmény útján kívánja ellátni.
Elek Város Önkormányzata Képviselő-testülete méltányolja a Singer Ferenc, Klemm István és Pelle László képviselők tiszteletdíj felajánlását, melyet átutalnak az iskolának.
Lantos Mihályné

Képviselő-testületi ülésekről
A képviselő-testület 2007. febr. 26-án tartotta soros ülését. A jegyzőkönyv hitelesítésére tett javaslatot a polgármester Dr. Heim Lajosné és Völgyesi István személyében. A testület egyhangúan elfogadta.
Napirendi pontok: 
Tájékoztató a Gyula és Környéke Többcélú Kistérségi Iroda tevékenységéről.
2006. évi költségvetési rendelet módosítása.
2006. évi intézményfinanszírozás év végi elszámolása.
DARFT támogatásról lemondás.
Létszámcsökkentési pályázat benyújtása.
Tájékoztató a Nyugdíjas Egyesület tevékenységéről.
Egyebek.
Zárt ülés.
1. napirend
Pluhár László kiegészítette az előterjesztést. Lebenszky Attila megköszönte a lehetőséget a tájékoztató adására. A kistérség irodája 5 fővel működik. 2004-ben 5 millió Ft-tal gazdálkodtak. 2 fővel – most 675 millió Ft. az éves költségvetésük. Ez az összeg állandóan változik, hiszen most is közmunka pályázatot nyújtottak be. A testület egyhangúan elfogadta  beszámolót.
2. napirend
Pluhár László tájékoztatta a testületet, hogy mind a Pénzügyi és Szociális, mind az Ügyrendi Bizottság elfogadásra javasolta a rendeletmódosítást. Az államháztartásról szóló többször módosított 1992. évi XXVIII. Törvény 65. § (1) bekezdése és a helyi önkormányzatokról szóló módosított 1990. évi LXV. Törvény 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a 2006. évi költségvetésről szóló 4/2006 (III. 14.) Kt. sz. rendeletét a testület módosította.
3. napirend
Napirendként szerepelt a 2006. évi intézményfinanszírozás év végi elszámolása. A Pénzügyi és Szociális Bizottság elfogadásra javasolta a határozati javaslatot, amit a képviselő-testület ellenszavazat nélkül elfogadott.
4. napirend
Pluhár László megindokolta a DARFT támogatás lemondásáról szóló döntés fontosságát (az ÁFA különbözet miatt). A testület egyhangúan elfogadta.
5. napirend
A képviselők 10 igen, 4 nem szavazattal elfogadták. 
– Kijelentették, hogy az önkormányzat költségvetési szerveinél megüresedő álláshelyeken, vagy a tervezett új álláshelyeken - a munkaviszonylatban töltött idő folyamatosságának megszakítása nélkül - foglalkoztatására nincs lehetőség.
– Elek város önkormányzata képviselő-testülete kinyilatkoztatta, hogy a pályázatban olyan közalkalmazott korengedményes nyugdíjazásához nem igényel támogatást, mely a különféle személyi kifizetések jogcím csoportban megjelölt forrásból támogatást vesz igénybe.
A képviselő-testület intézményei létszámát összesen 26 fővel csökkenti: Pszichiátriai Betegek Otthona 3, Dr. Mester György Általános Iskola 8, Napközi otthonos Óvoda 8, Napközi Konyha 2, Polgármesteri Hivatal 5 fő.
6. napirend
Napirendhez több kérdés csatlakozott. Túróczy András a házi jelzőrendszeres ellátásról érdeklődött. Megállapította, hogy a pénzügyi elszámolásnak konkrétabbaknak kellett volna lennie. Völgyesi István szerint Eleken a szociális ellátórendszer áttekinthetetlen, átalakításra szorul. Kezdeményezte, hogy 2007. december 31-ig készítsenek újabb koncepciót a szociális ellátórendszer átalakítására. Gál Attila egyetértett felvetésekkel. Pluhár László javasolta, hogy az új koncepciót, új szakmai anyagot 2007. július 31-ig készítse el a Polgármesteri Hivatal.
7. napirend
Klemm István megkérdezte, hogy ezentúl ki dönt a méltányosságokról. Dr. Kerekes Éva közölte, hogy 2007. január 1-től a segélyezések, a lakásfenntartási és az ápolási díj jegyzői hatáskörbe kerültek. Másodfokon a Közigazgatási Hivatal dönt. A testület egyhangúan elfogadta a módosítást. Kievezésre került a Napközi Konyha vezetője is. Nyugdíjazásáig Borgye György tölti be a tisztet. Határoztak az „EU Önerő Alap” támogatás lemondásáról, a kistérség térítési díjáról. Megállapították a támogató szolgálat, és a jelzőrendszeres házi segítségnyújtás térítési díját.
A támogató szolg. díjak: - szállító szolg. 20 Ft. / km
	 - személyi segítés 250 Ft. / óra
Jelzőrendszeres házi segítségnyújtás
az igénybevevő rendszeres jövedelmének 1%-a, de legalább 250 Ft. / hó
a térítési díjakat az intézmény, szolgáltató vezetője szociális rászorultság alapján mérsékelheti.
Nánási Mihály útügyben az átmenő forgalommal kapcsolatban kért szót. Dr. Szelezsán János az ivóvíz minőségét kifogásolta. Túróczy András egyetértett a felvetésekkel. Magnyugtatásul közölte, hogy a megyegyűlés is támogatta az útszakasz felújítását.
Pluhár László felkérte az Ügyrendi Bizottság elnökét, hogy a képviselő-testület 5. számú határozatára hivatkozva foglaljon állást a szószólók juttatása ügyében. Klemm István hosszasan ecsetelte a szószólók támogatást kérő, és érdemlő kérdését. Hozzátette nem azért, mert nem bízik a Közigazgatási Hivatal véleményében. Dr. Kerekes Éva megnyugtatásképp közölte a jelenlévőkkel, hogy nem saját értelmezésről van szó. Ismertette a Közigazgatási Hivatal Dr. Kaltenbach Jenő állásfoglalását a szószólói díjjal kapcsolatban. Klemm István ismét hozzászólt, és bölcs döntésre ösztönözte a képviselőket. Drágos József közölte, hogy nem tart igényt a juttatásra. Sipos Sándor egyetért, elfogadja a jegyző asszony által mondottakat. Dr. Heim Lajosné szerint a város lakossága azt kérdezte, hogy emelkedett-e a választások óta a képviselők száma. Dr. Szelezsán János a képviselők között foglal helyet. Méltánytalan kijelentésnek tartja, hogy a kisebbségek méltánytalan helyzetben vannak. A kisebbségek, amit lehet, megkaptak. A jelenlegi jogszabály nagyon bölcsen nem ad lehetőséget, hogy 50% szavazatszám alatt bejussanak a testületbe. A kisebbségek számára félre van téve 300Ft. amire ugyan most pályázni kell, nem lehet cél nélkül elkölteni. Dr. Szelezsán János 6 éve van olyan helyzetben, hogy nem tudott bekerülni a képviselő-testületbe. Rédei Zoltán képviselő visszavezette az ellentéteket – Román Tannyelvű Általános Iskola, Dr. Mester György Általános Iskola igazgatói pályázatára.
Pelle László az Oktatási-Kulturális és sportbizottság vezetője is kifejtette a véleményét. Nem érti, ha valakinek 4-5 alkalommal elmondják ugyanazt, miért nem tud belenyugodni. Nánási Mihály leszögezte: az állampolgárok pénzét az osztogassa, akinek jogosítványa van hozzá.
A testület 14 tagja közül 12 igen szavazattal, 1 ellenszavazattal, 1 tartózkodással elfogadták, hogy a kisebbségi elnökök a testület tagjai között foglaljanak helyet. A név szerinti szavazás eredménye: 5 igen, 6 nem, 3 tartózkodás volt.
 2007. március 8-án rendkívüli képviselő-testületi ülésre került sor. Hitelesítők: Zsidó Ferenc György, Sipos Sándor voltak. 
Napirendként szerepeltek: Völgyesi István tájékoztatott, arról hogy 5 határozati javaslat kerül megfogalmazásra, mely tartalmazza az intézményvezetők teendőit (létszámcsökkentéssel kapcsolatban). Határidő azonnal. A 39/2007 (III. 8.) önkormányzati határozat szerint bírósági ülnökké elfogadta a testület Perina Jánosné, Elek, Kétegyházi út 92; és Ottlakán Ottó Györgyné, Elek, Temető sor 10 szám alatti lakosokat. 
Lantos Mihályné

Szabó Katalin Zsófia: Menni vagy maradni?

Tied ez a föld s a Tied ez az út,
a Tied, csak a Tied az egész élet.
s már megéltél oly sok viszályt s háborút,
s láttál már tavaszt, hol a rügy újraéled.
De eljött –vártad, nem vártad–, elérkezett,
itt van az idő: búcsúzol és menni kell…
Most maradsz vagy indulsz, talán még tévelyegsz,
még forrón dobban egyet szíved és döntesz…

De húz vissza s össze is szorul szíved,
ne engedd, oh, kérlek, ne engedd magadat!
Vagy engedd, a messzeség jövőt ígérhet…,
hiszen nem volt, nem lehet oly Szent Akarat,
amely csak sorvadozott és el is sorvadt,
el, az Átoksúly alatt. Hát kérve kérlek
magadat és  a szívedet soha ne add!
Csak tápláld a tüzed, mely a mennyig éget!

–A Tied ez a föld és a Tied ez az út,
a Tied, csak a Tied az egész élet.
Menni vagy maradni, a szíved merre húz?
Egy örök kérdés, mely belülről éget.
Kergetőznek az évek s tűnnek a napok,
de a kérdés tőled nem tud elszakadni…
Menni, valamerre menni (még nem tudod).
Válassz: Menni vagy magyarnak megmaradni?

Vita  a kisebbségek jogairól
Mindenek előtt jó lenne tisztán látni, hogy mi az oka annak, amiért a kisebbségeket így kezelik ?
1.-Az új választási törvény megszüntette a kisebbségek kedvezményes mandátumát. Előző választási ciklusban a legtöbb szavazatot kapó képviselő vagy saját jogán, vagy ha a törvényi feltételeknek 
megfelelt kedvezményesen került teljes jogú képviselővé. És nem volt vita abból, hogy hol ül.  Lehet, hogy sértő egyes képviselők részéről, hogy mellettük foglaltam helyet, de nem hiszem el, hogy a kisebbségi elnökök nem kívánatos személyek lennének a testületi üléseken, és ezért külön padra kell őket ültetni 2.-Korábban és jelenleg is a kisebbségi önkormányzatoknak véleményezési és egyetértési jogot biztosít    a törvény. A románokkal az a baj hogy korábban több alkalommal éltek a törvényes jogaikkal.
A német kisebbségi önkormányzat a közelmúltban tette szóvá ,hogy nem ért egyet a magyar általános iskola igazgatójának megbízatásával. Miután újból meg kell pályáztatni az igazgatói állást, valószínűsíthető, hogy a jegyző asszony a törvényesség tekintetében nem állt a hivatása magaslatán. Most már a német kisebbségi önkormányzattal is baj van, de az ismereteim szerint az ügynek még nincs vége. 3.- -A választási törvény szerint a megválasztott kisebbségi önkormányzatok elnökei a kissebbségeiket
képviselik,a kisebbségeik szószólói. A jegyzőasszony erre úgy reagált, hogy szószóló csak ott van ahol nem választottak  kisebbségi önkormányzatot. . Ez így nem igaz, mert az uj választási törvény szerint a kedvezményes mandátum megszünt és,ezért a kisebbségi elnökök szószólóvá váltak,és több joggal lettek felruházva. Őket szószólóként tanácskozási joggal minden testületi ülésre meg kell hívni. A rendkívüli ülésekre és a zárt ülésekre is A törvény szerint szószólók vagyunk. A törvényben  meghatá-
 rozott esetekben véleményezési és egyetértési jogunkkal élhetünk. Amennyiben a kisebbségeink jogai sérülnek, vétójogunk is van.
4.-Az aljegyző úr a 2007.-évi költségvetés elkészítéséhez 2006.11.13.i keltezéssel a kisebbségi Önkormányzatoktól  javaslatot kért..2006 12.01. keltezéssel megküldtem. Az alábbi javaslatot tettem meg.
„A nemzeti és etnikai- kisebbségek jogairól szóló törvény 41.§ 1 és 2 bekezdésére hivatkozva kérem figyelembe venni a benne foglaltakat.
A 2.- bekezdés értelmében –a szószóló e megbízatásáért külön tiszteletdíjra nem jogosult, rá egyebekben a tanácsnokra vonatkozó költségtérítést, juttatást kell alkalmazni.
Szíveskedjenek a 2007. évi költségvetésben, a törvényben foglaltaknak megfelelően biztosítani a kisebbségi szószólókat, megillető kiadásokat is „
Az ülésen elhangzott,hogy ha a szószóló költségtérítést juttatást kap, akkor két főt kell elbocsájtani. Erről a megjegyzésről az a véleményem, hogy ez rosszindulatú és hangulatgerjesztő a kisebbségek lejáratására. A nem kötelező díjazások, közé tartozik az alpolgármester-asszony tiszteletdíja és a költségtérítése is, de nem kötelező a képviselők tiszteletdíja és a költségtérítésük sem, mégis megszavazták maguknak lelkiismeret furdalás nélkül, pedig az . alpolgármester-asszony, ha mindenről lemondana négy minimálbéresnek, a képviselők esetében további 15 minimálbéresnek lenne ellátmánya, Bízzuk az olvasóra,hogy ebben a kérdésben hogy foglal állást.
4.-Tetőzi gondjainkat és nem enyhíti a települési és a kisebbségi önkormányzatok közti feszültséget az a tény ,hogy az idei költségvetésben nem kapják meg a kisebbségi önkormányzatok a korábbi években szokásos működési támogatást. Nem vitatjuk,mert ez sem jár, nem kötelező adni Tudomásul vesszük,hogy kisebbségi rendezvényeinkre hagyományainkra nem,vagy kevesebb pénz jut. Azt említem még meg,hogy a testületi ülésről azért mentem el mert nem akartam abban a vitában részt venni és arra színvonalra süllyedni,amit velem szemben egyesek minősíthetelen módon és diadalittasan, megengedtek maguknak. Remélem azóta már rájöttek,hogy ez a magatartás nem engem minősít !!!
Dr.Szelezsán János a román kisebbségi önkormányzat elnöke

Válasz a"Vita a kisebbségek jogairól" szóló levélre
Előrebocsátom, hogy a kisebbségek jogait nem vitatom, értékelem hagyományőrző tevékenységüket. Itt nem is az ő jogaikról, hanem az elnök úr kívánságairól szólt a vita.
Nem másról, mint az elnök úr tiszteletdíjáról, ülőhelyéről.
Nézzük a tényeket:  Az elnök úr 2002-ben, amikor még létezett a kedvezményes mandátum, nem került a testületbe. Nem teltek munka nélkül az évek, nőtt az egy főre jutó lakatok száma a tájház ajtaján. A helyi román egyesület táncegyüttese nem táncolt a füttyszó szerint, alakított egy másik egyesület. 2006-ban már nem volt kedvezményes mandátum, az elnök úr ismét nem lett képviselő, 36. helyen végzett 201 szavazattal, tehát a város lakosai nem juttatták be a testületbe. Az elnök úr beült a testületi tagok közé és kérte a tiszteletdíjat, de kérése nem kapott többséget, erre sértetten távozott. Ismétlem, saját tiszteletdíját, ülőhelyét kérte, nem a kisebbségekét. A választott testület tagjai az asztalnál ülnek, meghívottak, vendégek a közönség soraiban, mint eddig.
Az elnök úr vagy a minimálbért, vagy a tiszteletdíjamat nem ismeri, amikor a zsebemben kotorászik. Csúsztatás a kisebbségi keret elvonása is--egyszerűen bizottsági szinten döntik el, pályázatok alapján. Az elnök úrnak valószínűleg van más elnöki tiszte is,gondolom tiszteletdíj is jár hozzá Volt egy sikertelen választás az elnök úr számára, -nem teljesültek a céljai-elegánsan tudomásul kell venni. Így tettem én is, amikor engem,mint a város alpolgármesterét az elnök úr nem hívott meg a romániai vendégek fogadására, ez viszont nem engem minősít Ezzel részemről a téma befejezve, az elnök úrnak bölcsességet, jó egészséget kívánok további munkájához.
Üdvözlettel: Dr Heim Lajosné alpolgármester

A címer történetéből
Amikor az őskori vadász győzelme jeléül dárdájára tűzte az ejtett bölény fejét vagy bevonta dárdáját a félelmetes medve bőrével, megszületett az első címer. Amikor pedig először győzött le ember embert és a gyengébbtől elvett fegyvert a barlang falához támasztotta megvolt a hadi vitézséggel szerzett első címer. Az ilyen hadizsákmány apáról-fiúra szállt, ha pedig elkallódott vagy szétmállott a ráemlékeztető jel helyettesítette. Ez a másolat a család szaporodásával az összetartozás, az egy tőből való származás külső jelét jelentette. Például Észak-Amerikában az indiánoknál szabványszerű címer volt minden kunyhó előtt. A törzs őse tehát a legrégibb korban maga adta önmagának a címert valami vitézi tett emlékéül, s a királyok, uralkodók nem erősítették meg – viselje a család háborítás nélkül. A családok eltávolodása a címerben is jelentkezett. Az apa életében különbözőeket hord címerében pl: gyűrűt, liliomot, ötlevelű rózsát. Az apa halálával a legidősebb fiú örökölte a főcímert. Idők folyamán, amikor a törzsrendszert felváltotta a mai államrendszer, senki sem ajándékozta, ajándékozhatta meg magát címerrel. Ez a jog a fejedelmet illette. A mentesítést a címerhasználattal adták. Még festett keretbe is foglalták. Pergamenre írták – innen származik a kutyabőr kifejezés. Egyre szebb lett a címeres levél, melyet a király és minisztere írtak alá Magyarországon. Egyedüli volt Hunyadi János kormányzó, akinek címeradományozásai érvényesek maradtak. Erdélyben, amikor fejedelemség volt, a fejedelmek gyakorolták a címerek adását. A címeres levelek, rangemelés esetén is éltek. A nemes család báróvá, a bárói család grófi rangot kapott. Ha megvolt a régi címer, kibővítették az ősi pajzzsal. Ha a család kihalt, a címert megsemmisítették. Magyarországon az Árpád-ház címerét átvette az ország, a városok címerei a kegyuraságéból alakultak. Igen sok város címerébe a királyi címer részei kerültek az oltalom jeléül. A vármegyék megyei tisztviselői magáncímerüket használták. A pajzs volt a címer hordozója, erre függesztették a család nevezetességeit. A címer történetében különböző időszakokat fedezhetünk fel – pajzskorszak, az első címertalp kora (sisakdísz, sisaktartó) hanyatlás kora – amikor oda nem illő dolgok kerültek a címerbe. A címerpajzs időközben változott. A címert állatbőrrel vonták be, fémdarabokkal kiverték stb. Franciaországban van nagy hagyománya ennek. A címerekhez használt vonalakból mintegy 70 db-ot találhatunk. A természetből vett képek, emberi, állati alakok, növények, ásványok, természeti tünemények igen kedvelt alakok voltak. Legcsodálatosabb a képzelet világából született meseszerű lény pl: egyszarvú griff, hárpia, tengerben fürdő hableány. A Forgách címerben található lánytündér, a fürdőző tündért mintázza. A legrégebbi tanúbizonyság szerint a magyar törzsek zászlóin, ha nem is címerképek, de jelvények voltak. Így valószínű, hogy Árpád zászlaján oroszlán volt. Az Árpád-ház kori országcímer sok változáson ment keresztül. A legrégebbi alakot Imre király pecsétjéről ismerjük (1202), ehhez hasonló II. Endre pecsétje 1223-ból. IV. Béla király idejétől kezdve a lebegő kettős kereszt szerepel. A hármas dombot Vencel király pecsétjén láthatjuk. A pecséten található vágások eredetét a turulmadárban láthatjuk. A XII. sz. végével vált használatossá a 2 színből kombinált mesteralakos címer. A kettős keresztben sokan Szilveszter pápa Szt. Istvánnak küldött apostoli, keresztképét látják. Az Árpád-házi királyokhoz hasonlóan (IV. Béla idejében kezdtek használni) az uralkodók a maguk címerével kezdték egyesíteni a címereket. Így tett Károly Róbert Zsigmond is. V. László és I. Mátyás még a cseh oroszlánt is befűzték. Azt a regét, hogy a 4 fehér vonal a Dunát, Tiszát, Drávát, Szávát jelöli Verbőczi István jegyezte fel (Hármas könyv I.) Annak a mondának, hogy a hármas domb Tátrát, Tátrát, Mátrát jelképezi, valószínű a golgotára való emlékezés. A magyar címer külső díszei az oromdíszes sisak. Az Anjou-ház oromdíszének változata két vörös-fehér zászló között liliom, 2 strucc vagy 2 patkót rágó strucc. Korona gyanánt nem Szent Istvánét ábrázolják, hanem a leveles koronát. Zárt koronát I. Mátyás (1470) pecsétjén látunk. II. Ulászló 1491-ben kezdett használni a pecsétjén koronát pajzstartóul. Károly Róbert pecsétjén (1334) 2 sárkány van, de csak az üres helyek kitöltésére használták. Nagy Lajos (1365) pecsétjén a pajzsot angyalok tartják. Ettől kezdve a pajzstartók angyalok, kivéve V. László pecsétjét. Az új címer hivatalos leírását 1896-ban tették közzé. 1898-ban belügyminisztériumi rendelet szabályozta a címerhasználat kérdését. Hazánk címerét mindenki ismert. Kisebb hazánk, Elek címere a következőkből alakult:  a Harruckern címerből kerültek át a vörös-ezüst rombuszok, a sarlós boldogasszony az eleki templom védőszentje, a vitéz Zaránd megye címeréből, a korona Gerolzhofen címeréből, a két griff Arad vármegye címeréből, a pajzs szintén a Harruckern címer alakjával egyezik meg.  a zászló vörös-kék színe: a vörös a vér és a szív jelképe, a kék a hűség színe.
Lantos Mihályné