Eleki Krónika – 2003. október

Ismét a kisebbségi oktatásról
2003. szeptember 29-én ülést tartott az eleki képviselő-testület, melyen ismét fontos kérdésként vetődött fel a kisebbségi oktatás.
A napirendnek megfelelően a következő határozatok születtek: A város támogatja az önkormányzati intézmények világítás korszerűsítését, majd elfogadásra került a város gazdasági programja is. Az állattartásról szóló határozatot a képviselők úgy fogadták el, hogy a rendelettervezet 9. §. /2/ bekezdésében 2010. január 1. napját jelöli meg a rendelet előírásának betartási határidejét. Utána arról döntöttek, hogy közcélú foglalkoztatásra átcsoportosítanak 6,5 millió forintot a tartós munkanélküliek rendszeres szociális segély előirányzatából.
Ezek után ismét napirenden szerepelt a helyi kisebbségi /román/ oktatás kérdése. Az ülésen vitát váltott ki Kaltenbach Jenő, a Nemzeti és Etnikai Kisebbségi Jogok Országgyűlési Biztosának Elekre írott levele, mert abban pl. arról lehet olvasni, hogy a kisebbségi önkormányzat bevonásával a jövőben fel kell mérni a kisebbségi oktatás igényét. A képviselők egy része azt hangoztatta, hogy ez eddig is így történt, de volt aki ezt a levelet felháborítónak tartotta a tartalma miatt. Az is elhangzott, hogy a kisebbségi önkormányzatnak végre el kell döntenie azt is, együtt akar-e működni a városi önkormányzattal! A vita után a testület elfogadta az országgyűlési biztos kezdeményezését, mely szerint minden évben május 31-ig a kisebbségi önkormányzat bevonásával fel fogják mérni a kisebbségi oktatás iránti igényeket.
Utána a polgármestert felhatalmazta a képviselő-testület arra, hogy aláírja a megállapodást a helyi Német Egyesülettel a Kétegyházi út 2. szám alatti városi ingatlan egyesületi tulajdonba kerüléséről.
Majd a testület olyan határozatot hozott, mely szerint a helyi Pszichiátriai Betegek Otthona megyei fenntartásba kerüljön.
Végül pedig a képviselők arról döntöttek, hogy egyes önkormányzati feladatok költségkímélő és gazdaságos ellátása érdekében kiemelkedően közhasznú szervezetet kíván létrehozni.
Rapajkó Tibor

Halottak napi emlékezés
Hétköznapjaink egyformaságát az örömteli ünnepek törik meg általában, s bár évente készülünk rá, a halottak napja nem tartozik az öröm forrásai közé. Ez az a nap, amikor elhalt szeretteinkre emlékezünk, s valahol a szívünkben ezen a napon találkozunk velük. Ezt mindenki így érzi, legyen vallását buzgón gyakorló vagy ateista is az ember. A hozzátartozók - ha máskor nem is - messze vidékekről is hazajönnek, elzarándokolnak szeretteik sírjához. Gyertyákat, mécseseket gyújtunk értük, a sírhalmokat az ősz legszebb virágaival borítjuk. Idén sem lesz ez másként. Az élet azonban megy tovább még akkor is, ha magunkban cipeljük az elvesztésük miatt érzett fájdalmakat az egész életünk során. Minket is eltemetnek majd egyszer, s talán gyertyát gyújtanak majd érettünk is. Ez az emberi lét folytonossága. Vannak azonban sírok, melyekhez nem jön el senki, nem világítanak gyertyák, nem pompáznak virágok rajtuk. A legfájdalmasabb, ha a hantok alatt katonák, hősök nyugszanak, olyanok, akik a legtöbbet - az életüket - áldozták értünk vagy egy nemzet boldogulásáért, egy magasztos eszméért. Igen, az elhagyott katonasírokra gondolok.
Sokak lelki békéjét, igazságérzetét állíthatja helyre a Busa László nyugdíjas tanár úr általi kezdeményezés, amely az eleki római katolikus temetőben lévő magyar hősök sírja felújítását célozta és valósította meg többek önzetlen segítségével és támogatásával, mindenekelőtt pedig teremtő két kezével. Az emlékmű elkészült. Köszönet érte! Felavatására, felszentelésére november 1-jén kerül sor. Biztosan nagyon sokan állják majd körbe ezen a napon a már-már elfeledett magyar katonák síremlékét, ahol mostmár méltó módon és méltó környezetben helyezhetjük el a megemlékezés virágait s gyújthatjuk meg mécseseinket gyertyáinkat. Valahol a világban talán egy édesanya, egy özvegy, egy gyermek szíve dobban meg, talán megérzi, hogy elvesztett szerettének porladó hamva fölött kegyelettel emlékeznek.
Nyugodjanak békességben!
T.R.K.

Nem lemaradni, fejleszteni
Jelentős fejlesztések vannak folyamatban az Elek Tv-ben, mely dolgokkal már részben “szembesülhettek” is a tévénézők.
Igaz, hogy még csak teszt- adásként, de már most is látható két új adó, az m+ és az f+ is. Az előző filmcsatorna a Minimax műsorideje után, a másik pedig a Pro7 helyén található. /Ahol már kiépült az úgynevezett csillagpontos rendszer, ott továbbra is nézhető a Pro7/.
Az EVI Kft-nek sikerült megállapodni arról is, hogy 2003. december elsejétől városunkban is fogható lesz a Hír Tv. Ez a hírcsatorna december 31-ig az RTL helyén lesz talál- ható, de 2004.január elsejétől már csak ott lehet nézni, ahol kiépült az új rendszer.
Megtudtuk még azt is, hogy a Viva és a Travel is helyet fog cserélni, így megvalósulhat a zenecsatorna sztereóban történő sugárzása, de lesz még egy új csatorna is. Az AXN /HBO érdekeltségű/ nevű adó 24 órában sugároz magyar nyelvű filmeket illetve rajzfilmeket.
Gura Tamástól, az ügyvezető igazgatótól választ kaptunk arra is, hogy miért volt szükséges ezekre a változásokra, melyeket röviden így tudunk összefoglalni: Elek városában csak a helyi kábeltévé tud mindenkinek szórakozást biztosítani, ezért úgy állították össze a csatornákat, hogy szinte minden témából lehessen válogatni. /A választás sza- badsága szerencsére megvalósul abban is, hogy mindenki nézheti a számára szimpatikus közéleti gondolatokat sugárzó adókat is: pl. RTL Klub, Hír Tv, Tv2, ami így természetes és így jó, hisz mindenki számára biztosítani kell azt az alapvető jogot, hogy több oldalról informálódjon, és ennek alapján alakítsa ki a véleményét! Ez Eleken, a helyi tévénél megvalósult, köszönet illeti meg azokat, akik ezt felvetették, illetve megvalósítot- ták! Tényleg nagy dolgot tettek, közelebb vitték gondolkodásban az elekieket a demokráciához, de az EU-hoz is. -R.T./
Az ügyvezető elmondta azt is, hogy a fejlesztés előtt kikérték a nézők véleményét is, és úgy döntöttek, hogy a helyi igényeknek megfelelően,
de főleg az anyagi viszonyok miatt a csillagpontos rendszer kiépülése után sem fog nagyon megemelkedni az előfizetési díj, mert most sem lesz pl. HBO, mert ennek az árából lehet három másik csatorna /m+, f+, AXN/, amivel meg szeretnék törni az HBO monopóliumát, de nem lesznek csomagok sem.
Ez utóbbihoz kapcsolódva el lehet azt is mondani, hogy pl. Gyulán sokkal több csatornát lehet nézni kábelen, de Eleken olcsóbb az előfizetés is, és ott vannak csomagok is.
A kábeltévével kapcsolatban elhangzott egy elnézés kérés is, mert több utcában oszlopot cserélnek, így gondok lehetnek a tévézéskor.
Végül beszámolunk arról is, hogy örvendetes változást fognak érezni hamarosan az “EVI”-s internetezők, mert a sávszélesség a mostani kb. duplájára, háromszorosára fog nőni.
Úgy gondoljuk, a most leírt dolgok egyértelműen igazolják az EVI Kft. filozófiáját: Nem lemaradni, fejleszteni!
Rapajkó Tibor

Teleház a Művelődési Központban
Az ünnepélyes megnyitóra 2003. október 8-án 17 órakor került sor. (Az előző lapban már írtunk arról, hogy pályázat útján nyert a Művelődési Központ.)
A megjelent vendégeket Árgyelán György a Művelődési Központ vezetője köszöntötte. Elmondta, hogy a Kistérségi Közhasznú Egyesület 2002-ben pályázatot nyújtott be e nemes cél megvalósítása érdekében, azonban ez sajnos nem kapott pozitív elbírálást.
2003-ban ismét pályáztak, és 6 számítógépet internet eléréssel nyert a pályázatuk. Most jutottak el oda, hogy a város lakosságának és a kistérség lakóinak (Lökösháza, Kétegyháza) a rendelkezésére tudják bocsájtani, és igényeiket kielégíteni a TELEHÁZ szolgáltatásaival.
Szeretnék, ha azok az emberek, tanulók, akik otthon nem rendelkeznek ezzel a technikával, itt megfizethető áron jussanak a szolgáltatáshoz. Cél az információ adás, hogy turisztikai, egyéb kulturális és szórakoztató programokról időben tájékozódhassanak az érdeklődők.
A Művelődési Központ munkanapokon délelőtt 11-20 óráig, szombaton 13 óráig áll az érdeklődők rendelkezésére. A teleház egy többfunkciós, nyitott profilú kisközösségi információs és telekommunikációs szolgáltató központ. Adott térségben megteremti azt a minimális konfigurációjú informatikai, irodatechnikai, szervezési, tömegkommunikációs intelligenciát, amely már gazdaságosan működtethető a legkülönbözőbb helyi - egyéni, csoport -, közösségi és kistérségi igények szolgálatában. A teleháznak közvetlenül a polgárok által igénybe vehető szolgáltatásokat kell nyújtania. A szolgáltatások fokozatosan alakulnak ki a helyi igények függvényében és bárki számára elérhetőek. Az érdeklődőket Juhász Mónika és munkatársai várják.
A megnyitón dr. Heimé Máté Mária alpolgármester mondott bátorító szavakat - örömét fejezte ki, hogy a kultúra fejlődésében ez a mai megnyitó és a megnyert rendszer közelebb hozhatja az embereket a számítástechnika világához. A megnyitón részt vett Pluhár László polgármester úr is.
Lantos Mihályné

Egészségügyi sorozat
Lapunk egy egészségügyi ismeretterjesztő sorozatot indít. Ezzel párhuzamosan élő beszélgetésre nyílik lehetőség dr. Ramasz Károly háziorvossal. A beszélgetéseknek helyt adó intézmény az Idősek Klubja (Gyulai út 15.). Első alkalommal 2003. október 29-én, szerdán 15 órakor várjuk az érdeklődőket. Ugyanott és ugyanakkor cukor-, vérnyomás- és koleszterinszint mérésre is sor kerül azok számára, akik ezt igénylik. Ez alkalommal a rákról tájékozód- hatnak kedves Olvasóink. 
T.R.K.

A rosszindulatú daganatokról
A köznyelvben ráknak nevezett betegség előfordulását tágabb ismerettségi körben is döbbenettel vesszük tudomásul s tragédia, ha családunk tagját érinti. Gyakran tetten érhető polgártársaink azon véleménye, érzése, hogy a rákbetegség rohamosan terjed. Idősebb emberek megemlítik, hogy régen nem volt ennyi rák, mint manapság. Kézenfekvő a párhuzam környezetünk kedvezőtlen jelenségei: az üvegház-hatás növekedése, a globális felmelegedés, meteorológiai szélsőségek, az ózon lyuk, a radioaktív- és a fogyasztói társadalom nem nukleáris szennyezései s általában bolygónk és fajunk betegségei között. A rák rettegett, mert a köztudatban gyógyíthatatlan. Társadalmi sztereotípia: a diagnózis kvázi halálos ítélet. A valóság azonban sokkal árnyaltabb.
Rosszindulatú daganatos betegség előfordulása az élet folyamán az emberek majdnem egyharmadában várható (!). A halálozási statisztikákban a kardiovaszkuláris betegségek után a második helyen áll. Az évente felismerésre kerülő új esetek száma viszonylag szűk tartományban mozog, az összlakosság 3-4 ezrelékét teszi ki az egyes országokban. A szervenkénti előfordulási sorrend a nemzetközi statisztikák szerint a következő: 1. tüdő, 2. vastag- és végbél, 3. emlő, 4. has- nyálmirigy, 5. prostata, 6. húgyúti, 7. méh. 
A rák hajlamosító tényezőit külső és belső eredetűekre osztjuk első megközelítésben. Belső hajlamosító tényező hordozója a szülőktől kapott genetikai állományunk. Erre utal bizonyos rákfajták családi halmozódása. 
Míg a belső hajlamosító tényezőkkel szemben tehetetlenek vagyunk, a külső tényezők többségét befolyásolni tudjuk: 
1. Szenvedélybetegségek közül a dohányzás a rákesetek 30%-ában tehető felelőssé, sorrendben a tüdő-, húgyhólyag-, szájüregi, torok-, gégerák keletkezésében tulajdonítanak neki szerepet. Az alkohol fogyasztás a rákos esetek kb. 3%-ában (máj- és hasnyálmirigy daganat) kóroki tényező.
2. Káros étkezési szokások: sózott, füstölt, nitrittel kezelt ételek fogyasztása mindenekelőtt a felső tápcsatornai rákok valószínűségét fokozza.
3. A túltápláltság a rákos halálesetek 1/3-ában tehető felelőssé. Főként a vastagbél-, emlő-, méhrák kialakulására teremt hajlamot. A zsíros étkezés főleg a prostata-, mell- és vastagbélrák kockázatát emeli meg.
4. Fizikai és kémiai ártalmak az esetek kb. 5%-ért tehetők felelőssé. Hőhatás a felső tápcsatornai rákok, ultraibolya sugárzás (túlzott napozás) a bőrrákok, röntgen sugárzás a pajzsmirigy rákok, reaktorbalesetek, atomrobbantás következtében fellépő ionizáló sugarak miatt elsősorban vérképzőszervi daganatok megjelenésére számíthatunk. Közismert rákkeltő anyagok a kátrányszármazékok (antracén, benzén), festék alapanyagok (anilin), a panel építészetben botrányt kavart azbeszt, mely belélegezve hörgő és mellhártya rákot okoz. Időnként szintetikus étel adalékok – tartósítók, állag javítók, színezékek, ízesítők – úgynevezett ’E’ összetevők, máskor törzskönyvezett gyógyszerek kerülnek gyanúba feltételezett rákkeltő hatás miatt. A hashajtók vastagbél rák, az ösztrogén tartalmú fogamzásgátlók emlőrák kapcsán lettek vizsgálatok középpontjába vonva. A rák elleni küzdelem fegyvertárába tartozó gyógyszereink (u.n. citosztatikumok) zöme is - hatásmechanizmusukból kifolyólag - potenciálisan rákkeltők. 
5. A mikroorganizmusok, elsősorban vírusok rákkeltő hatása bizonyított. Az úgynevezett humán papilloma vírus méhnyakrákot, végbél rákot, a májgyulladást okozó ’C’ és ’D’ vírus májrákot, az AIDS vírusa vérképzőszervi rákot és szarkómát okoz.
A rákbetegség tünetei között vannak általánosak, melyek a megtámadott szervrendszertől függetlenek, s vannak szervspecifikusak, melyek az adott szerv szerkezeti vagy funkcionális károsodásából fakadnak. Általános daganatos tünet a megromló általános közérzet, étvágy, testsúlycsökkenés, vérszegénység kialakulása, lázas állapot, fájdalom, melyekből olykor csak egy-egy fordul elő, máskor halmozottan jelennek meg. 
A megtámadott szervre jellemző tünetek:
véres székürítés, székrekedés ill. hasmenés: vastag- és végbélrák; véres vizelet: vese, húgyhólyagrák; felhasi fájdalom, hányinger, ételundor: gyomorrák; korábban nem jellemző fejfájás, hányinger, szédülés, epilepsziás roham: agydaganat; sárgaság: epehólyag-, epeút- és hasnyálmirigyrák; köhögés, véres köpet: tüdőrák; nyelési nehezítettség: nyelőcsőrák; rekedtség: gégerák; az emlők aszimmetriája, tapintható csomó, mellbimbó behúzódás, narancshéj szerű bőr: emlőrák; változókor után ismét megjelenő hüvelyi vérzés: méhrák.
A fenti tünetek egyben fontos figyelmeztető jelek. Ezek észlelésekor azonnal orvoshoz kell fordulni, hogy a szükséges kezelést mihamarabb meg lehessen kezdeni. Mivel akár az általános, akár a szervspecifikus tünetek megjelenése a rákbetegség már előrehaladott mivoltát sejtetik, nagy jelentőséget kapnak a szűrővizsgálatok. A szűrővizsgálatok lényege, hogy a rákot még tünet- és panaszmentes stádiumban diagnosztizáljuk, hiszen a kezelési- és túlélési esély ekkor még mérhetetlenül nagyobb. A másodlagos megelőzés (korai felismerés) az emlő, méh, tüdő, vastag- és végbél, prostata, szájüreg, bőr daganatos betegségeinek végső kimenetelén javítottak legmesszemenőbben. Ezért a veszélyeztetett korcsoport és nem képviselőinek rendszeres (nem kampányszerű) szűrése elengedhetetlen. 
A rákbetegség kezelése lehet sebészi, gyógyszeres (citosztatikus, hormon), sugárterápiás vagy ezek kombinációja. A sebészi lehetőségek mellett a további kezelést a daganat biológiai viselkedése (szövettan) alapján onkológus szakorvos tervezi meg. 
Az elsődleges megelőzés a fentiekben felsorolt külső hajlamosító tényezők kiküszöbölésével érhető el. Az élvezeti szerek mellőzése és embertársaink leszoktatása mellett nagy hangsúlyt kap a testmozgással, növényi tápanyagokban, rostokban, összetett szénhidrátokban, vitaminokban bővelkedő, zsírszegény étrenddel kondici- onált életmód, egészséges, rákkeltő kemikáliáktól és fizikai behatásoktól mentes munkahely, lakókörnyezet. 
Dr. Ramasz Károly

Kopjafa avagy fejfa
Ezek a nem minden nap használatos - de meglévő - szavak most azért kerültek az érdeklődés látóterébe, mert az elekiek hallották és láthatták, hogy a város a római katolikus temetőben felújítja a magyar hősi halottak sírhelyét.
A mondatom talán így jobb és igazabb lesz: végre eljött az ideje annak is, hogy a magyar hazánkért hősi halált halt 17 magyar ember előtt az utókor - mi elekiek - némán fejet hajtva tisztelegjen. Mi ezt úgy tesszük, hogy a kijelölt sírhelyet méltó módon felújítjuk, ahová mementóként 17 darab fejfát is állítunk. A sírhely gondozását a továbbiakban az általános iskola mindenkori 7. osztályai vállalták, természetesen osztályfőnökeik irányításával.
Kopjafa vagy fejfa? Mielőtt e két szó értelmezésébe belebonyolódnék, szeretnék egy nagyon fontos és perdöntő dolgot elmondani. Nevezetesen: az összes élőlény közül CSAK AZ EMBER temette és temeti el halottait! Bizonyítottan így tette ezt az ősember, de így teszi ezt a jelenkor embere is. A gondolatot tovább folytatva: ha az ember az elhunytat eltemette, akkor azt a helyet valamilyen módon meg is jelölte.
Az is igazolt, hogy a temetéshez mítoszok, hiedelmek és szokások kötődnek, melyek - mint minden itt a Földön - az idő múlásával változnak.
Történelmi tanulmányaimból tudom, hogy valamikor a végvári magyar vitézek - a kopjások - az elesett társukat eltemették és a sírhalmába az elhunyt vitéz lándzsáját - kopjafáját - tűzték, hogy jelezzék: katona nyugszik itt!
Ugyanígy jelölték meg a sírhalmokat a Hunniába érkező pogány ősmagyarok is!
Évekkel ezelőtt tanítói munkám elismeréseként járhattam Grúziában. Ott az a temetkezési szokás, hogy az elhunytat a saját háza elé temeti a család. Anyagi helyzetüktől függően az elhunytról kisebb-nagyobb festményt készítenek. Így jelölik meg a sírt, még 2003-ban is! Van erre egy találó magyar mondás: “Ahány ház, annyi szokás”. Írásos emlékekből ismert, hogy Erdélyben már 1543-ban úgynevezett “kopjafás” temetkezés volt a szokás - “A koporsót a rokonok, vagy a barátok két dárda alakú, hosszú rúddal - kopjafával - szállították a háztól a temetőbe. Az elhantolás után az egyik rudat a sírhalom feji végébe - FEJFA -, a másikat a sírhalom lábfelöli végébe szúrták - LÁBFA - ”.
Történelmi tény, hogy a XIX. század utolsó évtizedéig Magyarországon a fejfa, illetve a kopjafa elsősorban a protestáns, unitárius és evangélikus temetők sírjele volt, megkülönböztetésül a római katolikus sírjelektől, ahol máig egyöntetű lett a sírkereszt használata.
Ezek a sírt jelölő farudak eleinte símák, díszítőfaragás nélküliek voltak. Később ez vidékenként változott. Megváltozott az alakjuk, sőt díszítő mintákkal is ellátták őket. Anyaguk tölgyfa vagy akácfa volt. A faragott fejfa a látványon túl bizonyos jelentést is hordozott a helybélieknek. A fejfáról tudni lehetett az elhunyt vallását, nemét, korát, sőt még vagyoni helyzetét is. A szegény embernek egyszerű volt a fejfája. A vagyonosok fejfáját cifra kivágások díszítették. A felnőtt embernek magas, vastag, a fiatalnak kisebb fejfát állítottak. Tájegységenként ezt festéssel tették még hangsúlyozottabbá. A fekete szín az idősek, a barna és a lila szín a középkorúak, a fehér és a kék szín a fiatalok, a vörös szín az erőszakos halállal elhunytak színei voltak.
Mindkét fogalom - kopjafa, fejfa - mementóként mindig jelzett valamit. Ezek a jelzések elsősorban az elmúlás, a gyász, a halál után következő földi eseményekre utaltak. Mára már ez is megváltozni látszik. Ugyanis 10-15 éve pozitív tartalmú eseményeket is jelölnek az oszlopos fejfákból kialakított EMLÉKOSZLOPOKKAL (pld. egy település várossá válásának napja, vagy egy iskola fennállásának 50-ik, 100-ik évfordulója). Csak a méretekben van különbség, mert a díszítő faragások azonosak az oszlopos fejfákon látottakkal.
Ilyen Eleken a templom mellett található 1956-os emlékoszlop is. A temetőben a hősök sírhelyén felállított 17 darab jelkép is oszlopos fejfa lesz, melyet Mindenszentek napján, november 1-jén szentelnek fel az egyházak vezető képviselői.
Busa László, nyugalmazott középiskolai tanár

Hírek a Leimen Házból
- Egy kis szünet után ismét fontos eseményekről számolhatok be a németek háza tájáról. Előzetes bejelentés alapján - szeptember 9-én - Gyuláról a gimnáziumból 14 német és 14 magyar tanuló látogatta meg a házat. A diákokat 4 pedagógus is elkísérte. A német vendégek Gyula város testvérvárosából, Ditzingenből érkeztek. Szelényi Ernő, az Eleki Németek Egyesületének elnöke németül köszöntötte a vendégeket, majd bemutatta nekik a hagyományos, régi bútorokkal és egyéb régiségekkel berendezett tájszobákat. Őt követte Wittmann György - a Német Kisebbségi Önkormányzat képviselője -, aki az eleki németek történetét ismertette a hallgatóknak. A pályázati pénzből felújított hangulatos nyári, nyitott teremben megvendégelésre került sor, és kötetlen, egymás közötti beszélgetésre, ismerkedésre.
- A kellemes késő őszi időt kihasználva, szeptember 27-én este szalonnasütésre került sor. A szalonnát és a kenyeret az egyesület adta, de az innivalót mindenki magával hozta. A hangulatában jól sikerült rendezvényen a fiatal táncosok is részt vettek.
- Az idei év október elseje az Eleki Németek Egyesületének legfontosabb és legboldogabb napja lett. A régen kért ház végre a kezünkbe került. Az eddig Elek Város Önkormányzata tulajdonában lévő épület térítésmentesen, feladat- átadással az egyesületé lett. A kitét az volt, hogy a házat kizárólag az eleki német kisebbség nemzeti és etnikai nyelve, tárgyi és szellemi kultúrája, történelmi hagyományai, valamint a kisebbségi létükkel összefüggő közösségi önazonosságuk fenntartására használhatják fel a birtokba vevők. A házban mindenkor helyet kap a Német Kisebbségi Önkormányzat is a testületi üléseinek megtartásá- hoz vagy egyéb rendez- vényeinek lebonyolításához. Az épület gazdasági célra nem alkalmazható, bérbe nem adható és elidegeníteni sem lehet. Eddig is vigyáztunk a ház tisztaságára, állagának megőrzésére, de most ezután még jobban, hiszen a sajátunk lett. Egyik önkormányzati képviselő megjegyezte, hogy a házátadás igazi „kárpótlás” az eleki és a külföldön élő németek számára. Köszönjük és ígérjük, hogy továbbra is vigyázunk rá.
- November 8-án kerül megrendezésre a Békés Megyei Németek Anyanyelvi Kulturális Napja Békés Városában. Az egyesületi csoport - felnőttek és az ifjúság - is készül erre a fontos, évente mindig más településen megrendezésre kerülő eseményre. Az énekkar egy énekblokkot ad elő, melyet Zimmermann Ferenc gombosharmónikás kísér majd, azután az Edelnachtigal ifjúsági hagyományápoló tánccsoport zárja az anyanyelvi napot. Reméljük az időjárás is kedvező lesz számunkra.
Nádor Mária

Romániai vendégek Eleken
2003. szeptember hó 28-án, vasárnap, nagy megtiszteltetés érte városunkat, különösen a helyi románságot.
Amikor az Eleki Román Hagyományőrző Egyesület tánccsoportja 2003. augusztus 16-17-én Romániában vendégszerepelt, a vendéglátók már jelezték, hogy rövid idő múlva Magyarországra fognak jönni, és ha módjuk lesz rá, meglátogatják ez elekieket is. Ígéretüket be is váltották. Nagy öröm ért mindnyájunkat, hiszen itt voltak, és e rövid idő alatt - a szó igazi értelmében - barátokra leltünk. A vendégek küldöttségét magas szintű görögkeleti román ortodox egyházi személyiségek vezették. Itt volt Bujor Pacurar, az ortodox egyházkerület felügyelő főlelkésze, valamint Joan Jurj ortodox lelkész, Faget város főlelkésze és még 4 lelkész. A vendégek mintegy 50 fős csoportjának első útja az eleki - Lökösházi úti - Görögkeleti Román Ortodox egyház volt. (Az épület majdnem kicsinek bizonyult a szentmisén jelenlévő kb 100 főnek.) A küldöttséget Rocskár Jánosné, az Eleki Román Kisebbségi Önkormányzat alelnöke és Seres Sándor körzeti ortodox egyházi lelkész fogadta. A város képviselőjeként Turóczy András alpolgármester úr is jelen volt, aki megadta a mottóját a rendezvénynek: “Én nem beszélem a román nyelvet, ennek ellenére a levegőben éreztem a meghittséget, így szinte mindent értettem. Jó volt látni az együttlétet és hallani az együtt énekelt énekeket, amelyek családias légkört teremtettek. Jó volt látni azokat a pillanatokat, amikor az emberek örültek egymásnak, barátok leltek egymásra.”
A szentmise végén a vendégek nevében Joan Jurj megköszönte a szívélyes vendéglátást. Az elekiek nevében pedig Seres Sándor lelkész mondott köszönetet. Ezután a jelenlévők átmentek az Eleki Román Kisebbségi Önkormányzat székházába, ahol az önkormányzat alelnöke, Rocskár Jánosné fogadta a vendégeket. Gál György az Eleki Román Kisebbségi Önkormányzat tagja és Turla Györgyné egyesületi tisztségviselő bemutatták a székházban lévő tájszobát, majd a romániai kórus és Popovei George énekes népi, dallamos, szívhez szóló énekeket adtak elő gitárkísérettel. Az együttlét tiszteletére Kosztin Tivadarnétól egyházi énekeket hallottunk, azután Gál György és Csóka Jánosné énekeivel felvidította a jelenlévőket, végül vendégek és vendéglátók együtt énekelték el a “La multii ani” című dalt. Természetesen minden román nyelven hangzott el. Kivétel volt ez alól Rocskár Jánosné - a vendéglátás főszervezője -, aki az egész látogatás alatt ellátta a tolmács szerepét, magyarul és románul is kellett beszélnie.
(Mire e sorok megjelennek, talán az eleki Tv-ben már látható lesz egy összefoglaló a látogatásról.)
Mivel a vendégek előtt hosszú út állt még, így idő hiánya miatt elmaradtak a hosszabb beszélgetések, de hamarosan sor kerül rá, mert az elekiek ismét meghívást kaptak Romániába, a karácsonyi ünnepségsorozatra.
Köszönjük! Multumesc!
Hotya Péter

Anyanyelvet tanulnak a felnőttek
Bizonyára többen felkapják a fejüket az írás címének nyakatekert megfogalmazása okán. Mégsem korrigálom, mert valahogy - az igazat tartalmazza ellentmondásos volta ellenére is. Korábban az ETV-n olvashattuk, hogy az eleki Román Kisebbségi Önkormányzat alapfokú román nyelvtanfolyamot szervez, várja a jelentkezőket egy meghatározott időpontig.
Botás László urat, az eleki Román Kisebbségi Önkormányzat elnökét faggattuk arról, hogy milyen eredményt hozott a felhívásuk, hol tartanak most.
- Miután az összes előszervezési munkálattal végeztünk /helyiség biztosítása, román nyelvszakos oktató meghívása, szükséges anyagiak stb./, 12 jelentkezőt regisztrálhattunk, akik közül nyolcan vágtunk neki a tanfolyamnak. Egy előzetes közös megbeszélést követően szeptember 11-én az Eleki Román Tanítási Nyelvű Iskolában kezdetét vette a “C” jelzésű, alapfokú román, 150 órás tanfolyam. Hétfőnként és csütörtökönként, alkalmanként 2-2 órában tartja a nyelvórákat Ambrus Mária, kétegyházi tanárnő, aki a román irodalmi nyelvet tanítja számunkra.
- A résztvevők személyét ismerve azt gondolhatjuk, hogy mivel zömmel román családokból származnak, már rendelkeznek némi nyelvismerettel. Jó ez vagy inkább nem az?
- A tanárnő megítélése szerint most, a kezdeti időszakban nincs különösebben pozitív hatása. Merőben más ugyanis az irodalmi nyelv és az ú.n. “konyhanyelv” vagy köznyelv. A későbbiek során, haladó fokon azonban jó hatása lehet, mert a jobb megértést, a választékosabb beszédet szolgálhatja.
- Anyanyelvet említettem kezdetben, pedig tudjuk, hogy anyanyelvnek az elsőként tanult és beszélt nyelvet tekintjük. Mi a helyzet ez ügyben a jelenlegi hallgatók esetében?
- Valamennyiünknél érvényes az, hogy családon belül már kora gyermekkorban értek bennünket román nyelvi hatások, tehát a dallama, hanglejtése, hangképzése nem idegen számunkra. Többen elég sokat értünk is, beszélni azonban sokkal kevesebbet tudunk. Ez az aktív és passzív szókincs. Úgy vélem, hogy itt egyféle “visszatanulásól” beszélhetünk éppúgy, mint a nemzetiségi kultúrák /pl. népdal, néptánc, népzene stb./ egyéb eseteiben is. Tudjuk azonban, hogy a háborút követő években - különösen Elek esetében - olyan migráció zajlott le, amely a nemzetiségi kisebbségek esetében nyelvi /és egyéb/ egymásra hatást, ugyanakkor identitási zavarokat is eredményezett. A helyi románság /és természetesen az itt maradt németség/ viszonylag szerencsés helyzetben volt, hiszen az ide telepített egyéb /szlovák, magyar/ lakosságnál régebben élt a településünkön, nyelvi kultúrájuk azonban többé-kevésbé elszigetelődött, beszűkült az anyaországtól való távolság miatt, így nyelvezetük nem fejlődött. Ezért is nyilatkoztak meg sokan csúfondárosan, ha egy-egy kifejezést anyanyelven nem tudtak kimondani az emberek, belekeverték pl. a magyar szót is. A jelen tanfolyam már “leköveti” a változásokat, így már a legújabb kifejezéseket is megtanulhatjuk. Közülünk 2-3 főnek kimondottan a szakmája gyakorlásához van szüksége a román nyelv alapos megismerésére, a majdani nyelvvizsga bizonyítványra.
- Ismert, hogy - úgymond - “Krisztus koporsóját sem őrizték ingyen”... Magyarul: Mibe kerül a tanfolyam fejenként?
- Viszonylag olcsó, a hallgatóknak mindössze 150.- Ft óránként és fejenként. Ez azért alakulhatott így, mert pl. a “Lingva” Nyelvstúdió a tankönyveket ingyen adta. Mint említettem, az iskola sem kér terembért. Pályázatokon is kaptunk bizonyos összegeket, pl. a Békés megyei Nemzetiségi és Etnikai Kisebbségi Bizottságtól, a Magyarországi Nemzeti és Etnika Kisebbségi Hivataltól. A helyi önkormányzat oktatási és kulturális bizottságához és a Magyarországi Románok Országos Önkormányzatához is adtunk be támogatást kérő levelet, ezektől azonban még ezidáig nem kaptunk választ.
- Elegendőnek látszik tehát a most rendelkezésre álló és a majdan várható támogatási összeg a tanfolyamra?
- A kettő együtt: igen, elegendő lesz.
- Kívánják-e folytatni valamilyen formában a nyelvtanulást?
- Igen. Amennyiben sikerrel vesszük az akadályokat és megszerezzük a “C” kategóriás alapfokú nyelvismeretről szóló bizonyítványt, jövőre középfokon kívánjuk folytatni a tanulmányainkat. Annyit még szeretnék elmondani, hogy a jövő tanévben - amennyiben igény mutatkozik rá - újabb alapfokú tanfolyamot is indítunk a középfokúval párhuzamosan.
- Köszönjük a beszélgetést!
T.R.K.

Ünnepi megemlékezésekről
Október 6-án délelőtt az általános iskola tanulói és a Talentum Művészeti Iskola növendékei a sportcsarnokban műsorral emlékeztek az aradi vértanúkról. Felkészítőjük Lénárt Istvánné volt. A tanulók a műsor után virágot és mécseseket helyeztek el az 1848-as emlékműnél.
A Radványi György Középiskola és Szakképző Intézetben osztályfőnöki órákon emlékeztek meg a vértanúkról.
Október 18-án az általános iskola központi épületében (rossz idő esetén a sportcsarnokban) ünnepségre kerül sor:
- emlékműsor 1956 tiszteletére,
- megemlékezés a Köztársaság Kikiáltásának Napjáról,
- az iskola névadójáról, dr. Mester Györgyről, életútjáról készült műsort hallhatják a tanulók és az érdeklődők,
- Elek Város Képviselő-testülete nevében Pluhár László polgármester úr zászlót adományoz az intézménynek,
- az emlékhely leleplezése,
- koszorúzás az eleki római katolikus temetőben, dr. Mester György sírjánál. Közreműködnek az általános iskola és a művészeti iskola növendékei.
Október 23-án délelőtt 10 órakor az 1956-os kopjafánál lesz az ünnepi megemlékezés.
- Himnusz, ünnepi beszéd, majd emlékműsor lesz 1956 és a Köztársaság Kikiáltásának Napjára. A megjelentek koszorúkat helyeznek el. Közreműködnek az általános iskola és a művészeti iskola növendékei.
Lantos Mihályné

Elsőként a megyében nyugdíjas énekkarok találkozója
2003. szeptember 27-én délelőtt aki elment a Reibel Mihály Művelődési Központ előtt, csodálatos dallamokat hallhatott. Itt tartották a megyében először a nyugdíjas énekkarok találkozóját. 10 település énekkara fogadta el a meghívást.
A találkozó résztvevőit Pluhár László polgármester úr köszöntötte - majd ünnepi beszédet Karsai József országgyűlési képviselő mondott.
A műsort a házigazdák kezdték (az előbbi számban megjelent írás róluk), majd a vendégek következtek. A mezőkovácsházi “Ezüstfenyő” dalkör - vezetője Máthé Lászlóné -, akik Békés megyei népdalcsokrot és vegyes népdalcsokrot építettek műsorukba. Ecsegfalváról alföldi népdalokkal kedveskedtek. A szabadkígyósi “Vadvirág” Népdalkör dunántúli népdalokat adott elő Tóth Istvánné vezetésével. Kétsop- ronyból a Hagyományőrző Népdalkör lépett fel. Céljuk a szlovák népdalok és a helyi hagyományok ápolása. A békéscsabai “Csaba Pávakör” más országos megmérettetésen is részt vett. Országos minősítőn ezüst és bronz érmet vehettek át. Műsorukban alföldi és szlovák népdalok szerepeltek. Az örménykúti Népdalkör és Hagyományőrző Együttes szlovák és magyar dalokat adott elő. A tótkomlósi ”Rozmaring” együttes - népdalkör az eddigi produkciójukat adták elő. A lökösházi ”Vadvirág” Népdalkör - amely 2000-ben alakult elsősorban saját szórakoztatásukra - szintén elfogadta a szervezők meghívását. A dombiratosi Népdalkör is fellépet, műsorukkal színesítették a rendezvényt.
Az ünnepségen részt vett Turóczy András alpolgármester és Pelle László az Oktatási és Kulturális Bizottság megbízott elnöke.
Reméljük, hogy a többi színvonalas kulturális rendezvényhez hasonlóan ez is hagyománnyá válik.
Lantos Mihályné

Akkor szüret?
Az emberiség történetében mindig is fontos helyen szerepelt a szőlőtermesztés, ennél fogva annak betakarítása is, vagyis a szüret. Vidékenként és koronként másként alakultak ki az ehhez az eseményhez fűződő szokások, rituálék, se seri se száma az előjóslásoknak egész esztendőben. Gondoljunk csak pl. “Ha megcsordul Vince, tele lesz a pince” népi szólásra /azaz ha Vince napján - január 22-én - szép az idő, olvadni kezdenek a jégcsapok, akkor jó szőlő- illetve bortermés várható/. Annyi bizonyos, hogy mindenhol az önfeledt vidámság jellemezte a szüretet.
Elek lakott határát néhány évszázadig - de szinte napjainkig - szőlőskertek övezték, melyeket az ide települt németek hoztak létre. Ennek megfelelően a szürethez kapcsolódó hagyományokat is német eredetűeknek kell tekintenünk, bár - érdekes módon - sok vonatkozásában fellelhetünk hegyaljai szokásokat is. 
Eleken a szüret /az időjárástól függően/ szeptember végétől október közepéig terjedő időben zajlott le. A hozzá kapcsolódó szokáskör rendkívül gazdag volt, ám a szőlőültetvények megcsappanásával, helyenkénti teljes felszámolásával fényük eléggé megkopott, legtöbbjük a feledés homályába veszett. Úgy 10-15 évvel ezelőtti időkig azonban a művelődési ház megszervezte és megtartotta a díszes, zenés szüreti felvonulást és bált, mára azonban ez is elhomályosodott, megszűnt. A helyi középiskola igyekszik még életben tartani néhány mozzanatot /szőlővel, egyéb gyümölcsökkel gazdagon feldíszített terem, szőlőlopás, börtönjáték és természetesen jó hangulat, zene, tánc/.
Elek lakossága azonban már csak nosztalgiával gondolhat a régvolt szüretekre, rangos szüreti mulatságokra, bálokra... Kár...
T.R.K.

Ami a tudósításból kimaradt...
Rendkívül nehéz a tudósító helyzete, ha nincs jelen a rendezvényen és információk alapján próbál cikket írni a megtörténtekről. Így bárki járhat, még akkor is, ha a hitelesség minden szabályát betartva publikál.
Kötelességemnek tartom, hogy az 57. Eleki Búcsúról írt cikkemet kiegészítsem. Klarissa Klemm selyemfestő neve nem ismeretlen Eleken sem, hiszen képei iskolákban, a Művelődési Központban megtalálhatóak.
A Leimen-i búcsú alkalmából saját készítésű képeit állította ki, amelyek megvásárolhatók voltak. Klarissa Klemm a képek eladásából származó bevétel felét az eleki templom felújítására, másik felét pedig az Eleki Német Egyesületnek ajánlotta fel. Schimpl asszony és Klarissa Klemm közösen nyújtottak át Pluhár László polgármester úrnak és Ambrus Attiláné polgármester asszonynak egy-egy képet, mint a népek közötti megértés szimbólumát. A külföldi vendégek, valamint a 80. életévüket betöltött megjelentek az idén is átvehették a Heimatkomitee ajándékát.
Az ünnepség kedvező visszhangra talált, és a vendégek száma is bizonyította, hogy igen szükséges a találkozók megrendezése. Sulze úr szavait idézném: “Magyarország jövőre az EU tagja lesz. Önök, kiűzöttek is sokban hozzájárultak ahhoz, hogy Magyarország, egykori hazájuk ismét Európához tartozhat. Miután új hazát találtak itt, nem szakították meg régi hazájukkal kapcsolataikat. És ez a régi hazájuk iránt érzett szeretet hozzájárult ahhoz, hogy megleljék a megbékélést, melyre olyan régen vágytak.”
A német sajtó kiemelte Wittmann László színvonalas tolmácsolását, melyet a magyarul nem beszélő német fiatalok is kiválóan értettek.
Lantos Mihályné

Nehéz helyzetben a háború után
A II. világháború befejezése után még elég sokáig igen nehéz helyzetben volt az ország /pl. élelemhiány, hadifogság/, még Békés megyében is sok ember számára problémát jelentett a kiadós étkezés. Ez utóbbi egykori problémáról szeretnénk most szólni a megyei levéltárban /Gyula/ található források alapján.
1947. március 13-án a gyulai járás főjegyzőjétől egy levél érkezett Elekre a községi elöljáróságnak. /Valószínűleg minden önkormányzat kapott ilyen értesítést./ A levél első részében a járási főjegyző a mellékelt alispáni rendeletre hivatkozva élelmiszergyűjtésre kéri fel az úgynevezett “Sas” Bizottságot, a helyi szociális bizottságot, a pártokat, hogy a cél érdekében osszák fel egymás között a települést, vagyis, hogy “...fogadják szeretettel és adakozó készséggel azokat, akik a hadifoglyok és betegek sorsán akarnak segíteni.”
A levél második részében pedig arról lehet olvasni, hogy szükség volt pénzbeli támoga- tásra is, amit a tehetősebb kereskedőktől, nagyobb földbirtokosoktól, orvosoktól, ügyvédektől, nagyobb üzemek vezetőitől kívántak megkapni, illetve szól arról is, hogy az eredményekről már március 25-én be kell számolni.
Most pedig nézzük a mellékelt alispáni jelentést! Ebből egyértelműen kiderül, hogy pontosan miért is kell gyűjteni: “...Mind az országos Sas Bizottság, a vármegyei Sas Bizottság azzal a kéréssel fordult, hogy a beteg hadifoglyok és tüdőbetegek részére borgyűjtési akciót szervezzen. Tekintettel arra, hogy Békés vármegye nem bor-vidék, ezzel a gyűjtéssel a Bizottság nem kíván foglalkozni. Minthogy azonban hadifoglyaink és tüdőbetegeink megsegítése elsőrendű kötelesség, a Bizottság tbc. otthonoknak, a gyulai állami korháznak, a békéscsabai városi korháznak, és a József szanatóriumnak óhajtja átadni.”
Ebbe a nemes munkába a tanítókat is bevonták, az adományokat pedig az egészségházakba, illetve az elöljáróság által kijelölt helyeken kellett összegyűjteni, majd pedig Gyulára átszállítani. A gyűjtés időtartamát március 15-e és 31-e között határozták meg az egész országban:
“Minthogy az ország csaknem valamennyi törvényhatósága megrendezi a láthatatlan vacsorát, Békésvármegye közönségének is ki kell vennie ebből a részét, mégpedig oly módon, hogy az előirányzott 50.000 forintot a bevétel biztosítsa.” /Ez utóbbi célra április 19-ig lehetett befizetni./
A tervek szerint a legtöbbet befizetők részt vehettek egy mű- soros délutánon is, melynek fő- védnöke Tildy Zoltán köztársasági elnök /1946-48/ felesége lett.
A mellékletből kiderül még az is, hogy ebben az időben létezett még egy ilyen szép nevű bizottság is: Siess, Adj, Segíts Bizottság is, melynek a célja azonos volt a fentiekben leírtakkal.
Az ország háború utáni talpra állításában mindenki részt vett, komoly szerepük volt pl. a pártoknak, de a civil szerveze- teknek is, éppen ezért volt igaz- talan bizonyos erőknek kisajátí- tani később ezt a közös munkát.
Érdekes időszak volt pl. 1947-ben, mert még demokrácia volt, létezett a vármegyerend- szer, volt magántulajdon, nagytőke, de az ország romokban hevert. Itt voltak a megszálló szovjetek. /1991-ig!/ és hazai “barátaik”. Az átlagember nem is gondolta, hogy mi van készülőben a háttérben az ő akaratától függetlenül. /1947-89/.
Említsünk meg néhány, számunkra tragikus eseményt 1947-ből, amelyek a látszattal ellentétben már azt bizonyítják, hogy akaratától függetlenül hazánk már a szovjet zónához tartozott /és maradt ott egész 1990-ig, leszakadva Nyugat- Európától/:
Ebben az évben is folyt a jobboldal “leszalámizása”, március 12-én az USA kilépett a szovjetekkel 1941-ben kötött kényszerházasságból, augusztus 31-én a kommunisták a parlamenti választásokon már a csalást is megengedték maguk- nak, amit “természetesen” nem ismertek el, vagyis Magyaror- szágon egy jó időre véget ért a valódi demokrácia, amire pl. sok eleki adakozó ebben a háború utáni nehéz helyzetben, még 1947 márciusában sem mert gondolni.
Rapajkó Tibor

Városnézés ráérősen (III.)
Visszatekintve: utunkat a román temetőnél kezdtük, majd sétánk során eljutottunk a Ligetbe, ahonnan már csak egy pillanat és máris a város központjába jutunk, akkor pedig időzzünk itt egy keveset.
Harruckern téri park(ok)
Szinte ecsetelnünk sem kell, hogy a város központján akad meg a szeme először az idelátogatónak, és ezért természetes, hogy az adott közösség megkülönböztető figyelmet szentel erre a területre.Természetesen városunk esetében sincs másként, és tegyük mindjárt hozzá, hogy nincs miért pironkodnunk, a város központi része gondozott, ápolt,kellemes küllemet ad. Mi ezúttal a Harruckern téri park(ok) környékét szemrevételezzük. Egyébként ez a térség egyesek tudatában templomkert néven tudatosul. Egy a lényeg: ez a terület az utóbbi években újjászületett, tegyük mindjárt hozzá, a lakosság legnagyobb örömére. Régebben a mintegy “kerítésként” szolgáló sövényfajta hólabda volt, ezt váltotta fel a fagyal sövény, a jelenlegi alakját, formáját pedig 7 éve vette fel, illetve alakították ki az itt dolgozók. Nem könnyű rendbetartani, ápolni ezt a parkot, hiszen a felszín alatt régi romépület maradványai, illetve régi temető maradványai találhatók meg. Ennek ellenére a látványa megnyugtató üde folt, de tesznek érte, hiszen folyamatosan, tíz naponta nyírják a füvet, a nyári hónapokban pedig rendszeresen locsolják a pázsitot.
Ebben a parkban található meg az 1848/49-es forradalom és szabadságharc emlékműve, amely már felújításra vár, de itt helyezkedik el az ártézi kút (Lizi kút) is, amely már nem szolgáltat ivóvizet. Az elmúlt időszakban maga a kút sem működött, de az akarat és a szorgos munkáskezek felszámolták ezt a hiányt, és így történhetett, hogy az idén augusztus 20-ára, az államalapító Szent István ünnepére, ismét funkcionál a kút körforgásos rendszerben. A helyreállítási munkálatok egyébként a városi önkormányzat kezdeményezésére, közhasznú foglalkoztatottak bevonásával realizálódott. Egyébként a városi önkormányzat a park felújítására pályázatot nyújtott be az illetékes szervhez. Amennyiben a beadvány meghozza az elvárt eredményt, akkor a következő elképzelés ölthet testet: teljes felújításra kerülhet az ártézi (Lizi) kút, ugyanilyen beavatkozásra számíthat az 1848/49-es forradalom és szabadságharc emlékmű, velük párhuzamosan pedig átalakulhat a park növényzete is. Új pihenőpadokat helyeznének el, új díszburkolatot kapna a tér, a templom környezetével egyetemben. Mindez az elgondolások szerint jövőre, 2004-ben valósulhatna meg. De a felújítások, változtatások felsorolását még nem zárjuk le, nem teszünk pontot a mondat végére, hiszen a központ közlekedési csomópontja is átépítésre kerül, és mintegy felújul a park előtti út is. Mindezzel pedig szabad tér létesülhet a különböző rendezvények, megemlékezések megtartására. Az említett térrel szemben található a Szent István szobor, amely park szintén átalakult. A cserjés, virágzó térségen kapott elhelyezést a szobor, amelyet a Millenniumi rendezvénysorozat keretén belül került leleplezésre. A park erre az alkalomra díszburkolatot kapott, pihenőpadokat helyeztek el a területen. Rózsakertet alakítottak ki, növényrácsok elhelyezésével “varázsolják” a környezetbe. Az említett tér mintegy pihenésül szolgál a lakosságnak, szinte szabályos “órarenddel”: a nappali és a kora délutáni órákban általában a fiatalok, a késő délutáni időszakban az idősebbek, míg az esti és az éjszakai órákban ismét csak a fiatalok kedvelt pihenőhelye. Itt is, csakúgy mint a templomkertben, folyamatosan 7-10 naponként nyírják a füvet, vagy a nyári kánikulában locsolják a pázsitot. Ezzel párhuzamosan folyamatos a cserjék őszi-tavaszi karbantartása, metszése. A Szent István szobor egyidejű elhelyezésével egy sor tuját telepítettek, a szomszédos épületnél pedig labdarózsa zárja az összhatást. A parkban közhasznú foglalkoztatottak látják el a munkafeladatokat, átlagosan hat-tíz ember, Szántó Pál és Tokár Zoltán felügyeletével. A közhasznú foglalkoztatottak átlagosan heti 30 munkaórát használnak fel a parkok karbantartására, csinosítására.
B.N.

40 éves osztálytalálkozó
2003. augusztus 2-án 40 éves osztálytalálkozóra voltak hivatalosak az Eleki Román Tanítási nyelvű Általános Iskolában 1962/63 tanévben végzett tanulók (valamint a kedves hozzátartozóik) és a tanáraik. Veres Józsefné (Nedró Flórika) és e sorok írója a tanulók megbízásából vállalták fel az előkészítői és szervezői feladatokat.
Az 1962/63-as tanévben 18 fő végezte el az általános iskola 8. osztályát.
Elsőként a román és a magyar temetőben helyeztük el a megemlékezés koszorúit. Ottlakán György - mint “hetes” - románul jelentette Csiki Jánosnénak - az osztályfőnöknek - a létszámot. Sajnos 3 fő (Simonka Ilona, Mokán Gábor, Vigyikán János) elhunyt. A 15 főből 13 tanuló volt jelen, 2 fő beteg. Sajnos a tanárok közül is elhunyt 4 fő (Számfira János, Mészáros János, Váradi Géza, Magda Virgil). Ezt követően került sor az osztályfőnöki óra megtartására, amikor is mind a 13 tanuló röviden elmondta az elmúlt 40 évének történetét. Bizony nem is egy tanuló az örömtől és meghatottságtól nem tudta végigmondani azt, amit szeretett volna. A “lányok” virágot kaptak a “fiúktól”, a “fiúk” pedig 1-1- üveg bort, és minden tanuló egy-egy emléklapot az osztályfőnök kézjegyével ellátva.
Két tanárnő (Somi Sándorné és Gáspár Lászlóné, akik nem tudtak jelen lenni idős koruk és betegségük miatt), megható levelet írtak az osztálytalálkozó résztvevőinek. Mind a két levél felolvasásra került, illetve Somi Sándornét fia, Somi Attila képviselte. A volt diákokat, tanárokat és vendégeket az iskola jelenlegi igazgatója Papp János is köszöntötte.
A program illusztris helyen, a Román Kisebbségi Önkormányzat székhelyén folytatódott. Megható pillanat volt, amikor az elhunytak emlékének tisztelegve meggyulladt a 7 szál gyertya, a nevek felolvasása alatt halkan megszólalt a gyászzene Vivalditól, és a jelenlévők 1 percig felállva, némán emlékeztek társaikra, tanáraikra.
Az emlékezést a jó ízű vacsora elfogyasztása (Borgye György és csapata marhapörköltet főzött). A jó hangulat fokozására két eleki népitáncos (Mészáros Márts és Szilágyi András) - úgymond bevezetőként - fergeteges néptáncokat mutattak be. Ezután sor került a találkozó örömteli pillanataira, a kötetlen beszélgetésekre és a táncra is.
A találkozó egy fő motorja Rocskár Jánosné volt, aki Csiki Jánosnéval együtt és e sorok írójával együtt nyilatkozott a Szegedi Körzeti Stúdiónak (az Ecranul nostru-nak), a helyi kábel tévének, amelyek bemutatásra is kerültek. Szintén összefoglalót készített a találkozóról a “Cronica”, a magyarországi román újságok egyike is.
Köszönjük! Multumesc!
Hotya Péter

Brazil gyógymódok - Eleken
2003. október 6. 7. és 8-án tartott előadást Bokor Katalin természetgyógyászati tanácsadó Eleken a Művelődési Központban.
A témák az alábbiak voltak:
Október 6.: Mit tudhatunk az “E-számos” élelmiszerekről? Mit együnk egészségünkért? Egészséges ételek bemutatása, kóstolása.
Október 7.: Túlsúly, depresszió és más bajok hatásai szervezetünkre, kezelésük.
Október 8.: Lelki egyensúly, lelki egészség törvény- szerűségei.
Bokor Katalin Mezőberényben született, Békéscsabán járt középiskolába, és hosszú éveken keresztül élt és dolgozott Békés megyében, ezért erős kötödése van megyénkhez.
Az előadássorozat utolsó napján arra kértem az előadót, hogy válaszoljon néhány kérdésemre, mely kérésnek ő szívesen eleget is tett.
- Szeretnék egy rövid bemutatkozást kérni Öntől.
Feketéné Bokor Katalin vagyok, fitoterapeuta. Betegből lettem természetgyógyász. Átéltem a betegséget és a terápia hatásait. Az átélt tapasztalat mindennél többet ér. A brazíliai terápia előtt huszonöt alkalommal voltam kórházban. Kétévesen csont TBC, csípő műtétek után a gyulai kórházból úgy adtak haza, hogy 1-2 nap és meghalok. Huszonhat évesen tolókocsiban voltam újbóli csípővésések miatt, majd két mankót kaptam és ezt követően kis bottal jártam. Sok csont gyógyszert kaptam, de a vér nem volt olyan “intelligens”, hogy a bal csípőmhöz vigye a hatóanyagot. Ennek okán 1980-ban belső agyi verőér (carotis interna) problémámmal úgy engedtek haza, hogy megmondták, teljes jobb oldali bénulás és némulás állhat be, ezért a kapuvári speciális érosztályon négyszer kezeltek. A vége mégis az lett, hogy a brazil természetgyógyászati kórházban hat hónapos terápia után mindezek ellenére meggyógyultam a jó Isten segítségével. 1987. június 3-án jöttem ki a brazil kórházból, azóta egyszer sem kezeltem magam az ott tanult gyógymódokkal, kezeléssel, de mással sem a fent említett betegségeimet! Egy szem gyógyszert (Cavinton) sem szedtem, mert nincs rájuk szükségem. Ezek a kezelések minden káros mellékhatás nélkül hatnak. 1988-ban hazajöttem és 1989. decemberében piacra került “A táplálékod legyen gyógyítód” című könyvem, melyben betegségemet, gyógyulásom történetét és a terápiát mutattam be. Azóta jönnek hozzám a betegek, járom az országot-világot, előadásokat, főzési tanfolyamokat tartok. Mindezzel szeretném felhívni az emberek figyelmét, hogy egészségüket vagy betegségüket saját életük befolyásolja, és meg kell tanulni, hogy nem a “csoda elixirek” által fognak meggyógyulni, hanem akkor, ha önmaguk veszik kezükbe gyógyulásuk módját.
- Mit tart az egészséges életmód megteremtéséhez a legfontosabb alapelveknek?
1. Csak egészséges táplálékból képződhet egészséges vér. A nőket megtanítani egészséges ételek készítésére. A lelki életünk és fizikai testünk egészséges táplálásának biztosítása. Belső lelki nyugalom megtalálása, életünk elfogadása, önmagunk nevelése, a valódi hit, igazi hit megtalálása az élő Istenben.
2. A jó vérkeringés biztosítása a meleg-hideg vizes fürdőkkel. Különböző pakolások, melyekkel a szervezet idegrendszer erősítése érhető el, vagy különböző ciszták, miómák is megszüntethetők.
- Hogyan hat, miért hat az emberi szervezetre az agyagpakolás?
Az agyagpakolás különböző ásványi anyagokkal látja el a szervezetet, beszívódik és rendkívül erősíti és nyugtatja az idegrendszert, kiszívja a szervezetből a “rosszat” és így felszívódnak a ciszták, miómák és daganatok. Hidegen alkalmazzuk, napi egy alkalommal tesszük föl.
- Mit üzen az Eleki Krónika olvasóinak?
Másodszor jöttem Elekre és inkább most megyek haza csalódottan. Úgy gondoltam, hogy most sokkal többen fognak eljönni.
Kedves Asszonyok!
A nők a család napfényei, a lelki melegség biztosítói, az egészséges táplálék előállítói kellene legyenek, szeretettel. Kérem, sugározzák családjukba a szeretetet, kevesebb lesz a betegség és több lesz az öröm.
Bágy Györgyné (Zsuzsa)

Sikeres pályázat
Több éve lehetőség nyílik arra, hogy a Városi Önkormányzat a könyvtára állományának gyarapítására pályázatot nyújtson be „Könyvtári érdekeltségnövelő támogatás, felzárkóztató pályázat" címén. A tavalyi évi sikertelenség után az idei sikeres lett. Összesen 440 ezer Ft összegű támogatást kaptunk, illetve nyertünk. Mindig öröm a számunkra, ha az elég szűkös költségvetésünket 1-1 ilyen plusz pénz „meg- dobja". Állománygyarapításra és folyóiratok megrendelésére költhetjük ezt az összeget.
Nádor Mária

Sport és egészség
Kétségtelen, hogy kellemesen érinti az embert az a tény, tudat, amikor egy hosszan tartó folyamat, amelyben aktívan vesz részt, megerősítést nyer szakemberek részéről is. Ez az igazolás hosszú évek elröpte után következik be. Egykoron, néhány évtizeddel visszamenően, egyfajta benső indíttatásnak engedve kezdtük el nemzedékemmel a rendszeres testmozgást, sportolást. A sportolás áldásos hatásáról is csupán indirekt úton szerezhettem tudomást, amikor szüleim beszélgetéseik alkalmával azt ecsetelték, hogy csak igen ritkán döntenek le lábunkról a megfázással kapcsolatos betegségek. Valóban elkerültek bennünket ezek a nyavalyák, most már tudom, hogy ez nem a véletlennek volt köszönhető, hanem az aktív testmozgásnak. Az előbb említettekhez képest az utóbbi időkben lényeges változás történt, szinte nem múlik el a rádióban olyan egészséggel kapcsolatos műsor, hogy ne foglalkozna kiemelten a sporttal, testmozgással.
E témakörrel kapcsolatban kerestünk fel egy szakembert, dr. Demény János háziorvos személyében, aki elmondta, hogy a szemléletváltás forráspontja, mint az élet oly sok más területén, Amerika volt. Dr. Kenneth H. Cooper szakember foglalta keretbe a rendszeres testmozgás áldásos hatását. Ezen tanulmányok, bizonyítékok az 1970-es évek közepén láttak napvilágot. Ha Amerikában beindul egy folyamat, annak más földrészen is hamarosan követői akadnak, így természetesen Európában is. Bebizonyosodott, hogy a testmozgás az egyes fő betegségcsoportokra kedvezően hat, például a rák gyógyítása terén 30 %-os, míg a szív és érrendszeri megbetegedések gyógyításában 50%-os eredményességet jegyezhettek a szakemberek, de a csontritkulás gyógyításában sincs másként. Ez a lényeges javulás egyébként heti 2000 kalória leadásával érhető el, mindez a gyakorlatban azt jelenti, hogy hetente négy alkalommal 45 perces időtartamban az egyén kosárlabdázzon vagy ugyanennyit kocogjon, de a rendszeres fizikai munka, megterhelés is áldásos lehet. Mindezeket tudva az egyén részéről több mint tunyaság ezen programok elhanyagolása. Természetesen a háziorvos mindezekre felhívja a hozzáfordulók figyelmét, a többség elfogadja és megszívleli ezeket a tanácsokat.
Az természetes, hogy a tanácsadás akkor a leghitelesebb, ha személyes példán alapul. E téren jó példáról számolhatunk be, hiszen dr. Demény János munkájának, elfoglaltságának függvényében rendszeresen sportol, mintegy tovább éltetve a sport szeretetét. Már a folyamatos futás is gyógyírként hat, az pedig pluszt jelent, ha az ember versenyen mérettetheti meg magát. Demény János 2001-től minden évben egy alkalommal a budapesti maraton alkalmával mérheti le állóképességét. A személyes példamutatás egyébként nem csak a páciensek körében gyümölcsözik, hanem a szűkebb családi körében is. Ennek tudható, hogy Natan fia rendszeresen, versenyszerűen úszik, az eddig befektetett munka már a közeljövőben meghozhatja megérdemelt gyümölcsét.
B.N.