Eleki Krónika – 2007. február

Magyar-román baráti találkozó és a román bál
Vízkereszttől, hamvazó szerdáig tartó időszak az önfeledt mulatozóké, a szórakozóké, a táncolóké: a báli időszak. Az idei évben városunkban, immár
hagyománnyá vált batyus bált, a románok kezdték. 2007.február 10.-én. A Román Kisebbségi Házban fogadtuk a Romániából érkezett vendégeket. Először dr.Szelezsán János a Román Kisebbségi Önkormányzat elnöke, köszöntötte a vendégeket, majd rövid tájékoztatót tartott. Eleken 1994. óta "él" a Román Kisebbsségi
Önkormányzat. 1998.-ban vették birotokba a Román Székházat. Közösen használják: az Eleki Románokért Egyesület, Román Iskola, Román Hagyományörző csoport.
Valamint lehetőség van, román családoknak, családi ünnepség megtartására is. Magyar nyelvről, románra Nisu Cornel a Román Iskola igazgatója tolmácsolt. - Pluhár László polgármester úr megköszönte a vendégeknek, hogy elfogadták meghívásunkat. - Mácsa polgármestere: Joan Mercea úr, tájékoztatta a jelenlévőket, hogy tárgyalások folynak az Eleki határátkelőhely ügyében. 2007.január 1.-től Románia
is tagja az Uniónak, így könnyebben tudjuk tartani,
a baráti, kulturális kapcsolatokat. -Körünkben köszönthettük Borossebes polgármesterét Gheorghe Feies úrat, és Patco Vili képviselő urat. -Greniceni-ből Chis Marius alpolgármesterét és kíséretét fogadtuk. -Testvérvárosunkból: Faget-ről Dorel Covats polgármesterét,
és Joan Oltean a Művelődési Központ igazgatóját üdvözöltük városunkban. - Vendéglátók: a Román Kisebbségi Önkormányzat, képviselő testülete. A finom ebéd elfogysztása, baráti beszélgetés után átvonultunk a Művelődési Központba.
Itt kezdődött az igazi mulatozás: a bál. A zenét a Romániából érkezett Mácsaiak szolgáltatták. Igazi fergeteges mulatozás volt. A bálról nem maradhatott el a jellegzetes  népi játék, a"périnyicá" sem, ebből senki nem húzhatta ki magát.
Mindenkihez eljutott a kiskendő. Milyen a bál? kérdezem egy éppen pihenő "szépkorú" hölgytől. Nagyon jó, nagyon jól érezzük magunkat, még a lábam sem fáj. A mindennapos gondokután kell egy kis lazítás, egy kis szórakozás. Viszontlátásra! La revedere!
Rostásné Hotya Valéria

Húshagyó keddi Maszkafelvonulás
Február 20-án fogcsikorgató hideg és sűrű köd fogadta a Húshagyó keddi Maszkafelvonulás résztvevőit. Az ünnepség egy több száz éves sváb hagyomány a városban, amelyet a Művelődési Központ tovább folytatott 2000. februárjában és azóta is minden évben. A hagyományok szerint a felvonulásra húsvét előtt 40 nappal kerül sor. Ekkor a település fiataljai ijesztőbbnél ijesztőbb jelmezekbe bújva, öltözve járják a város utcáit és űzik a telet. Minden járókelőtől párforintot kérnek, ha kapnak fánkkal, jutalmaznak, ha nem úgy korommal kenik be a fukar kezűeket. A felvonulók mögött halad egy feldíszített lovas kocsi, amelyen Hans és Krédli, két bábú, a farsang jelképei, forgókeréken „táncolnak”. Ők az esti bál főszereplői is. A hagyomány szerint a fiatalok a felvonulás után levették jelmezeiket, majd este ismét beöltöztek, de maszkát cseréltek egymással, nehogy rájuk ismerjenek. A maszkák párosával vonultak be a terembe, majd kezdetét vette a tánc.                       Ezután kezdődött Hans és Krédli házasságkötési ceremóniája. Miután kimondták az igent, a maszkák is felfedték kilétüket. Éjfélkor abbamaradt a zene és a mulatság, mart hamvazószerda már a böjt kezdetét jelentette. Ijesztő jelmezekből az idei évben sem volt hiány. Terhes apácáktól, ronda vénasszonyokon át a gázálarcos katonákig a jelmezek nagyon széles palettája sorakozott föl. A városlakók nagy része, de főleg az óvodások, iskolások már várták és nagy örömmel fogadták a maszkákat, de voltak, akik ijedtükben elszaladtak előlük. Mint ahogy azt Árgyelán György igazgatótól megtudtuk, az idei felvonulásnak is nagy sikere volt. Elmondta a maszkák nagy részét még mindig a Radványi György Középiskola tanulói adják, de örömmel tapasztalja, hogy évről évre egyre több városlakó is beöltözik és járja a várost fánkot osztogatva. Ezzel is jelezve, hogy a város számára egyre fontosabbá válik saját hagyományaik és szokásaik életbenntartása és átörökítése a következő generációkra.
Árgyelán Erzsébet

Téli, hagyományos batyus sváb bál
Szinte nem is érződött, hogy tél van, olyan kellemes volt az idő, amikor a vendégek igyekeztek a február 17-i sváb bálba. A farsangi időszak utolsó szombatjára esett a rendezvény, mert az eleki németek a hamvazószerda utáni időszakot böjtöléssel töltötték – egészen húsvétig – és ebben az időszakban már báli táncos mulatságon nem vettek részt. Így van ez ma is. Mivel tavaly elmaradt a téli sváb bál, így az idén kettős energiával kellett visszacsalogatni az embereket. Díszes meghívó hívta a vidéki és a helyi vendégeket a mulatságra. Mint minden évben, az idén is meghívást kaptak a többi Békés megyei német kisebbségi önkormányzatok, akiknek képviselői szép számban meg is jelentek a bálon. A rendezvényen tiszteletbeli vendégeket köszöntöttek: Tolnai Péter urat, a Békés Megye Képviselő-testületének Nemzeti és Etnikai Kisebbségi, Ifjúsági és Vallásügyi Bizottságának elnökét, ugyanennek a bizottságnak az alelnökét, Turóczy András urat, a Békés Megyei Német Önkormányzatok Szövetségének elnök asszonyát: Ambrus Attilánét, valamint Dr.Illyés Józsefné irodavezetőt. Megtisztelte a rendezvényt Elek város első embere, Pluhár László polgármester úr,Nagy László aljegyző úr, valamint néhány helyi képviselő is: Nánási Mihály, Pelle László, Klemm István és Singer Ferenc. Jelenlétével tiszteletét tette a bálon Ramasz István úr is, Elek város újonnan kinevezett közterületi felügyelője. Nem szabad figyelmen kívül hagyni azt, hogy a helyi kisebbségi önkormányzatok közül a Cigány Kisebbségi Önkormányzattól Drágos József elnök úr, és Rozsdás János elnökhelyettes is tiszteletét tette. A Szlovák Kisebbségi Önkormányzat képviselői tombolatárggyal járultak hozzá a rendezvényhez. A köszöntések után Szelényi Ernő, az Eleki Németek Egyesületének elnöke megnyitotta a bált németül és magyarul. Ő beszélt a Véméndről érkezett Baranya Sramli Zenekarról, akik szinte megállás nélkül szolgáltatták a szebbnél szebb német dallamokat. Fergeteges hangulatot teremtettek a táncparketten táncolóknak. Mielőtt elkezdődött a tánc, kis műsor emelte a bál színvonalát: mivel a német ifjúsági tánccsoport jelenleg nem működik, a Talentum Alapfokú Művészetoktatási Intézményen belül fellépő Elek Táncegyüttestől láthatott a közönség három helyi sváb táncot: mazurkát, polkát és keringőt. Később a fiatal táncosokra várt az a szép feladat is, hogy a meghívottakból felkért táncpartnerekkel megnyissák az idei bált. A táncok betanítása: Gera Kriszta és Gál László táncoktatók nevéhez fűződik. Mint minden bálban, így most is az est fénypontja, az éjféli tombola-húzás volt. A fődíj és nagyon értékes tombola-csomagok vártak gazdára. Az eddigi hagyományoktól eltérően, nem festmény volt a fődíj, hanem egy Philips gyártmányú CD-s, rádiós magnó. A nyertesek örömmel vitték haza nemcsak a fődíjat, hanem a többi nyereményt is. Hatalmas, fáradságos munka egy bál megszervezése, kézbentartása, de ha ilyen jól sikerül, mint a mostani, akkor a fáradtság pillanatokon belül háttérbe szorul a sikerélmény mögött. Az idén támogatók is segítették a bál sikerét: Békéscsabáról a Ford Hovány és a Meszlényi Autó Kft, valamint Tolnai Péter elnök vezette megyei bizottság. Köszönet a támogatásért! Aki valamilyen oknál fogva nem tudott eljutni a mulatságra, otthon, a képernyő előtt megnézheti az Elek TV összeállítását és talán akkor kedvet kap ahhoz, hogy jövőre személyesen is részt vegyen a téli sváb bálon.
Nádor Mária

IV. Gyulai Reneszánsz Karnevál
A 2006. február 10-én megrendezett Gyulai Reneszánsz Karnevál egyik résztvevője az eleki Művelődési Központ ifjúsági csoportja volt. Előadásukban két perces élőképet tekinthettek meg az érdeklődők. . A történet egy sakkjátszma végjátéka volt. Résztevők voltak: Turóczy Tünde, Turóczy Judit, Rocskár Vivien, Mihók Dávid, Nedró Anita, Popovics Dániel, Árgyelán Erzsébet, Buksa Tímea, Árgyelán Endre, Nagy Aletta. 
Fotó: Árgyelán György

Szabó Katalin: Senki soha

Ismét eljött a szárazon gyilkoló nyár,
a hazug, forrón átölelő semmis lét.
Letéve a robotot, az érzelem vár,
terheim hegyek voltak, most alföldek még.

A természetes erők hordozója vagyok,
az ellentété…Mert kiszáradt a Körös,
de bennem a fájdalom csak egyre nagyobb,
egy csepp vér, mely lelkeden száradni örök…

Föntről kínkeservben dörömböl Adonáj,
hogy fájdalmat, szerelmet miért teremtett Ő.
Nem mondja többé, hogy FOREVER IN LOVE;
bánja, hogy az ember szíve miért nem kő.

Fölrobbant a kólagyár, édesem most mi lesz,
életed szekere üresen megy tovább…
Jaj, egyetemre járni Neked lusta tett,
a méhek közt üres nap jön üres nap után…

Az erdőkről már mind lehullt a sok levél,
a kiszáradt folyónak gátját elhordták…
A nyár szárazon ölt, forrón ütött belém…
Hajh! Látod Édes, nekem, Nekünk mindegy már!

A hangsúlyt csak a vízre, majd a fürdésre,
a törölközőre, majd alá fekteted,
és végül egy kacagó óraütésre,
ám, mit szeretnél, soha nem lesz a tied.

De ami fáj Neked, nekem az jobban fáj,
oh, csakhogy ezt nem tudhatja senki soha…
Tornyosuló terhek közt nem tudhatja senki hát,
én tudom csak a bús, román hegyek alatt… 

Újra Turnu - Severinben
2007. január 19-én ismét Turnu-Severinben járt a Radványi György Középiskola  egy küldöttsége. /Legutóbb 2005 decemberében keresték fel az elekiek ottani testvériskolájukat./ Most három pár néptáncos és két kísérő tanár ment oda./ A program most is érdekes volt: Péntek este, a megérkezés után az elekiek  tiszteletére fogadást rendeztek, amit diszkó követett. Másnap megnézték a romániai iskola új részét, amely nagyon jól felszerelt /kémiai, biológai, nyelvi szaktantermek/. Ezt követte egy városnézés, mely során megtekintették a fontosabb nevezetességeket: pl. római út, vízieőmű, az orsovai Szent Anna- kolostor. Utána a kulturális program keretén belül sikerrel felléptek az elekiek is. Ez a nap is diszkóval zárult. A hazautazás előtt még összegezték az elmúlt napok történéseit, majd indultak vissza Elekre, ahova 16 óra körül érkeztek meg. Ezen találkozón is jelen voltak a többi testvériskolák is, de ezen  rendezvény alkalmat adott arra is, hogy pl. az elekiek megismerkedjenek az ottani román népi kultúrával. Az idén a következő tanulók és tanárok jutottak el Turnu-Severinbe: Balogh Tamás, Novák Tímea, Sárosi Bálint, Szatmári László, Székely Krisztina, Tóth  Tíme, Gyalog László /a művészeti iskola vezetője/, Kozma János /kollégiumi nevelő, tolmács/.
Rapajkó Tibor

Nagyon magas a pszichiátriai kényszerbeszállítások száma Magyarországon
A pszichiátriai kényszerbeszállítások száma Magyarországon sokkal magasabb, mint amire bárki számítana. Az Állampolgári Bizottság az Emberi Jogokért Alapítványt, amely egy nemzetközi emberi jogi szervezet hazai csoportjaként működik 1994 óta, és a pszichiátriákon történő visszaélések feltárásával foglalkozik, rendszeresen keresik meg olyan emberek, akik jogtalan pszichiátriai kényszerbeszállításra panaszkodnak.A befutott esetek feltűnő gyakorisága miatt az alapítvány felmérést készített arról, mennyi beszállítás történik évente Magyarországon. A részlegesen beszerezhető adatokból döbbentes kép rajzolódott ki: a becslés szerint évente mintegy 15 ezer embert szállítanak akarata ellenére, kényszerrel a pszichiátriára – ez naponta legalább 40 embert jelent, annak ellenére, hogy valakit csak akkor lehetne ilyen drasztikus módon megfosztani a szabadságától, ha közvetlenül és súlyosan veszélyeztető magatartást mutatna.Az alapítvány ezért aprólékosan megvizsgálta a jelenlegi jogi szabályozást, és úgy találta, hogy az számos pontban nemhogy nem védi megfelelően a kezeltek jogait, de egyenesen lehetővé teszi az ilyen visszaéléseket.Emiatt a szervezet nemrégiben egy kiadványt jelentetett meg, amely részletesen feltárja a pszichiátriai kényszerbeszállítások körüli jogi problémákat, valamint bemutatja, mi lenne a megoldás. A kiadványt már megküldték az összes országgyűlési képviselőnek, és folyamatosan küldik az ország egyéb döntéshozóinak. Az alapítvány emellett arra készül, hogy a közeljövőben törvénymódosítási indítvánnyal fordul a Parlamenthez, annak érdekében, hogy a jelenlegi szabályozás jó irányba változhasson.
Állampolgári Bizottság az Emberi Jogokért Alapítvány

Mindenkit érintő döntések
- 2007 januárjában 6,2 százalékkal emelkedett a családi pótlék összege, így a családok gyermekenként 700–900 forinttal több juttatást kapnak havonta, azonban a tartósan beteg vagy fogyatékos gyermekek esetében 1300–1400 forinttal nő a támogatás. Például az egy gyermeket nevelő családok a tavalyi 11 000 forint helyett januártól 11 700 forintot kapnak, egy tartósan beteg vagy súlyosan fogyatékos gyermeket egyedül nevelő szülő pedig 23 000 forint helyett 24forintot kap jövőre. Az utólagos kifizetés miatt először februárban kapják meg a jogosultak a magasabb összegű juttatást.Több pénzt jelent a családoknak a kormány év végi döntése, amely szerint 2007. január 1-jétől a felsőoktatásban továbbtanuló gyerekek után az egyetem vagy főiskola megkezdéséig – de a tanulói jogviszony megszüntetésétől számítva legfeljebb két hónapig – még jár a családi pótlék.
- A kormány döntése alapján 2007. január 1-jétől a régiós központokban lévő megyei közigazgatási hivatalok alakulnak át regionális hivatalokká.Régiónként egy központi hivatal jön létre. A Nyugat-dunántúli Régióban Győrben, a Közép-dunántúli Régióban Székesfehérváron, a Dél-dunántúli Régióban Kaposváron, a Közép-magyarországi Régióban Budapesten, az Észak-magyarországi Régióban Egerben, az Észak-alföldi Régióban Debrecenben, a Dél-alföldi Régióban pedig Szegeden lesz a központi hivatal.Az átszervezés jelentős megtakarítással jár: éves szinten több mint 700 millió forinttal kerül majd kevesebbe a közigazgatási hivatalok működése.
- Mi lesz veled, Békés Megyei Tüdőkórház?
A „Békés Megyei Tüdőkórház működésével kapcsolatos kérdések megvitatása, különös tekintettel a tervezett, kormányzati ágyszám” c. napirend került megvitatásra Békés Megye Képviselő-testület 2007. február 15-ei soron kívüli ülésén. Békés Megye Képviselő – Testülete – egyhangúlag – az alábbi határozatot hozta:
1./ Kinyilvánítja, hogy a Békés Megyei Tüdőkórház 105 aktív és 150 krónikus ágyszám kapacitás mellett (benne 75 rehabilitációs ággyal) képes biztosítani Békés Megye lakosságának biztonságos tüdőgyógyászati ellátását szakmai sérelem nélkül. Ugyanakkor megerősíti, hogy ez a struktúra képes garantálni üzemgazdasági szempontokra tekintettel is a működőképességet.
2./Megállapítja, hogy 105 aktív ágy kapacitásnál kevesebb aktív ágyszám kapacitás esetén az önálló intézményként működő Békés Megyei Tüdőkórház fenntarthatatlanná és működésképtelenné válik. Lecsökkentett ágykapacitás mellett a tüdőgyógyászati fekvőbeteg szakellátás csak jelentős szakmai sérelemmel látható el. Békés Megye Képviselő-testületének döntésről értesítette a Magyar Köztársaság Kormányát, a Tüdőkórház dolgozói kollektíváját, az Orvosi és Szakdolgozói Kamarát és az Egészségügyi Szakszervezetet.
Közreadta: arlan

Gálik Margit: Légy önmagad

Légy mindig önmagad,
Mint a madár oly szabad,
Röptödet ne zavarják, földi javak
Te maradj mindig önmagad

A szíved ne mérgezze meg a világ
Szeretet nyíljon benne, mint a virág
Soha ne bánts meg mást
Hisz előbb utóbb az Neked is fáj

Kívánom ne légy soha magad
Ha te jó vagy társad mindig akad,
Mindig lesz, ki melletted marad
Hát add bátran mindig önmagad!

Az aradi magyarságról
Mint köztudott, Elek, az egykori eleki járás hivatalosan egészen 1920-ig Arad vármegyéhez tartozott, melynek a népessége már akkor is román többség volt, de a megyeszékhelyé azonban még nem! Románia uniós tagságával kulcsszereplővé lépett elő az ottani, kisebbségben élő magyarság az anyaország számára. Vajon mit tudunk ma mi, itt Békés megyében, így Eleken is a szomszédos országban, a határ mentén élő magyarokról? Szerencsénkre az Aradon megjelenő magyar nyelvű napilap, a Nyugati Jelen /www.nyugatijelen.com/ 2006. december 30-i száma egy hoszabb terjedelmű /6 oldalnyi/ írást közölt egy ottani fiatal történelemtanár, Lehoczky Attila ilyen címen: Gondolatok az aradi magyarság jövőjéről.
A szerző az impériumváltástól kezdődően mutatja be az aradi magyarság életét, melyből az derül ki, hogy pl. a két világháború közötti időszakban a megyeszékhelyen meg tudták őrizni befolyásukat. 1945 után nehéz időszak következett számukra is, és szerencséjükre, az 1989-es történéseknek köszönhetően sikerült megmaradniuk, illetve fejlődniük az ottani magyaroknak is! Érdemes néhány fontos információt közölni az írás alapján: 1919. május 17-én vonult be a román hadsereg Aradra, de a magyarság nagy része mégis maradt. 1930-ig abszolút, 1948-ig pedig relatív többséget jelentettek a város népességében! 1948-ban 35. 326-an, 2002-ben már csak 22. 424-en valották magukat magyarnak. /Ma Aradon 142. 968-an élnek, ami némi csökkenést jelent 1992-hőz képest. /1989 után kb. 9000 magyar elhagyta Aradot, nagy részük kivándorolt./ 1948-ban a hatalom bezáratta a magyar színházat, amely azóta sincs. Ennél jóval sikeresebb azonban az írott szó, hisz 1995 óta több mint 75 magyar nyelvű kiadvány jelent meg, és  2001 óta önálló lett a térség egyetlen magyar napilapja is. A magyarság jövője most kedvezőnek látszik, mert pl. van megélhetőségi lehetőség, nincs nemzetiségi ellentét. /2015-2020 környékén ki fog lábalni az ottani magyarság a demográfiai hullámvölgyből.---Úgy legyen!/
A nemzeti nevelés elsősorban családi probléma, de a vegyes házaságok esetén különösen fontos a magyar iskola szerepe. A globalizáció hatása is lehet negatív az aradi magyarok számára, mert ott is bekövetkezhet az elnemzettelenesedés. Probléma az is, hogy az Arad megyei magyar általános iskolásoknak fele, míg a középiskolásoknak 60%-a jár román nyelvű oktatási intézményekbe! A szórványban /pl. Kisjenő, Borosjenő/ szükség lenne 1-12. osztályos magyar iskolákra. Aradon két egyetem is van, igaz ezek színvonala nem közelíti meg a nagyobb egyetemékét, de az az előnyük, hogy a helyi magyarság itt is tanulhat, nem kell elmennie lakóhelyéről. Az RMDSz Aradon is nehéz helyzetben van, hisz szükség van generációváltásra, de vissza kell szerezni a népszerűséget is. A magyar egyházaknak is fontos a szerepük, mert meg kell előzni az olyan vallástalanosodást, mint pl. ami Nyugaton is van. Kisebbségi létben a magyar egyházaknak nemzetmegtartó szerepük is igen fontos!
Aradon manapság problémát jelent az is, hogy nincsenek olyan nagyobb rendezvények, amelyek a magyar fiatalokat szólítaná meg. Végül említsük meg azt a tényt is, hogy 1998-ban Eleken szerveztek egy olyan honismereti tábort, amelyen diákként a most bemutatott írás szerzője, az akkor még diák, Lehóczky Attila is részt vett. Csak örülhetünk annak, hogy azóta történelemtanár lett, és nem csak a szívén hordozza az aradi magyarság sorsát, hanem tenni is akar értük.
Rapajkó Tibor

Ki volt Cinka Panna!
Valamennyi európai népfaj között legkülönösebb a cigány, amely nagy tömegében máig megőrizte ősi földjéről, Indiából hozott szokásait. Nem hasonlít a világ egyetlen másik népfajához sem. Pedig a cigányok a tehetségnek számos tanújelét adták már, lelkük fogékony a szép iránt, és szárnyalását gyakran csak műveletlenség bénítja meg. A cigányok népköltészete, dala, zenéje a magasságokban jár, s ezt a népet a legjobb színben tünteti fel.
A cigányzenészek szerves részévé váltak a társadalomnak. A nemzet, amelynek szívét meghódították hegedűikkel olykor kiváltságos helyzetet biztosítottak számukra. Elsőként Tinódi Lantos Sebestyén emlékezik meg egy cigány virtuózról Kármán Döméről, aki a XV. Században Thurzó Imre lakodalmán muzsikált. 
A XVIII. században a főurak versenyeztek a muzsikus cigányok pártfogásában. Minden főúr udvarában volt egy zenekar. 1737-ben Csáky Imre Szepesváralján rendezett hangversenyt, melyet Barna Miska nyert meg: Neki tulajdonították az édes-bús Rákóczi nóták szerzését. A magyar zeneirodalom története azonban megállapította, hogy a Rákóczi siralma, a Rákóczi nóta, Rákóczi búcsúja és a Rákóczi kesergője az öreg Cinkának és két fiának volt a szerzeménye. Az idős Cinka a XVII. sz. második felében élt, keresztneve ismeretlen. A monda szerint Rákóczit is elkísérte Rodostóba, ott is halt meg. Mindezeket hírre és jelentőségre való tekintettel felülmúlta egy cigánynő: Cinka Panna. A XVIII. sz elején született Somogyban és 1772-ben halt meg. Dányi János gömöri földbirtokos fedezte fel nagy tehetségét. Rozsnyóra küldte tanulni. Rövid idő alatt olyan haladást ért el, hogy 12 éves korára általános bámulatot keltett. 14 éves volt, amikor férjhez ment egy kisbőgőshöz – férjével annak két bátyával zenekart alapított. Lányi arany sújtásos ruhát varratott az országosan ismert zenekarnak. Minden gyermeke a zenészi pályát választottra. Sok vetélytársa volt, köztük a legnagyobb Bihari János. 
A XIX. Században a legkülönb Patikárius Ferkó volt. Nagy sikere volt Sárközi Feri és Kecskeméti Jóska bandáinak, és még sorolhatnám. Az első Párizst járt cigány Sárközi Ferenc volt. Közben Stockholmban, Londonban muzsikáltak. A cigányok között unicum volt Rigó Jancsi, aki megszöktette a belga herceg feleségét, a soproni Nyári Rudi felesége Festetics Vilma grófnő volt.  A cigányzenekarok meghódították az egész világot. Csodálatos zenevilágukkal nem hiába nyerték el az ország-világ hódolatát, tetszését. Nevük fogalommá vált, utcákat, tereket neveztek el Róluk. Városunk is büszkélkedhet a Cinka Pannáról elnevezett utcával.
Lantos Mihályné

Dávid Csenge: Napilap

Hello kedves olvasó! 
Hogy telik a napja?
Hogy jól teljen, segít önnek
Csenge napilapja.
Itt olvashat drámát, krimit, vicceket,
s mosolyoghat eleget.
És ha megborzongni volna kedve,
és egy jó krimiért epekedne,
lapozzon csak hátrébb egyet.
Ám ha mégis sztár sztorihoz kapna kedvet,
dőljön csak hátra a székében,
s majd az újságom végében,
megtalálja a sok sztorit,
a mait, meg a középkorit.
Olvasson hát nagyon sokat,
főleg az én újságomat!
Eme sorom az utolsó,
üdvözöljük TÖRZSOLVASÓ!!!!!!!

Jeles napok februárban
A február a böjt első hava lett, mivel a nagyböjt kezdete rendszerint ebbe a hónapba esik. Ebben a hónapban van a farsangi időszak is,
Február 2. – Gyertyaszentelő Boldogasszony
A római katolikus egyház Szűz Mária tisztulására emlékezik ezen a napon. A keresztények a gyermek Jézus bemutatását a templomban is, e napon ünneplik. Időjárás-hiedelmek kapcsolódnak ehhez a naphoz. Ha ezen a napon kisüt a nap, és a medve meglátja az árnyékát, akkor visszamegy, és még 40 napig tart a hideg.
Február 3. – Balázs napja
Szent Balázs püspököt már a 6.században mindenfajta torokbetegség gyógyítójának tartották. Szokássá vált az ún. Balázs-áldás, vagy balázsolás, amikor a katolikus pap a gyermek álla alá gyertyát tesz keresztbe és imát mond. A balázsjárás az iskoláskorú gyermekek házról házra járó, adománygyűjtő, iskolába toborzó szokása. A diákok vasnyársat tűztek a szoba közepére, majd énekelve körbetáncolták, kérve a ház asszonyát, hogy a „disznóság” maradékából tűzzön nekik a nyársra.
Február 5. – Ágota napja
Szent Ágota a legenda szerint Szicíliában született előkelő görög családban. Decius Császár alatt szenvedett vértanúhalált. Halálát földrengés kísérte. Egy évre a történtek után kitört az Etna, s csak a szent sírjából levett fátyollal sikerült megállítani a lávafolyamot. A szentet azóta is földrengések, vulkánkitörések, tüzek ellen hívják segítségül.
Február 6. – Dorottya napja
Ókeresztény szűz vértanú. A középkor végétől diákok, céhek adták elő Dorottya vértanú dramatizált történetét, később farsangi elemekkel bővült a Dorottya-játék.
Február 14. – Bálint napja
A Bálint-napi időjárásból a várható termésre jósoltak. Hideg, száraz idő esetén jó termést reméltek. Egyes helyeken úgy tartják, hogy e napon választanak párt a verebek. 
Február 16. – Julianna napja
Julianna ókeresztény vértanú volt. Az egyik legkedveltebb női név. Régi megfigyelések szerint e napon gyakran havazik.
Íme egy köszöntő:
„A szívemnek óhajtása,
  Névnapodra azt kívánja,
  Életedet Julianna,
  Az Isten oltalmazza!”
Február 19. – Zsuzsanna napja
Ótestamentumi nőalak, akit hamis vád alapján házasságtöréssel gyanúsítottak /Zsuzsanna és a vének/. Névnapköszöntőket is lejegyeztek ezen a napon, énekkel és rigmusokkal köszöntötték a Zsuzsannákat. Ezen a napon azt várták, hogy megszólaljon a pacsirta, amely már a tavasz közeledtét jelzi. Azt tartották, ha alacsonyan repül a pacsirta, akkor még hideg idő várható, de ha magasan száll, akkor közel a jó idő.
Az idén február 20-ra esett húshagyó kedd, ezen a napon Eleken – a hagyomány szerint – vonultak a maszkák, elűzve a telet.
Február 21-én pedig hamvazószerda volt, ettől a naptól kezdve az eleki németek húsvétig böjtöltek.
Február 24. – Mátyás napja
Az e napi időjárásból jósoltak a termésre, tojásszaporulatra. A hideg idő kevés tojást jelzett.
A halászok a Mátyás-napkor fogott halat az egész évi szerencsés halászat előjelének tekintették. Íme egy időjóslásos vers: „Ha Mátyásnak könnye csordul, Könnyen ecet lesz a borbul.”
Nádor Mária

Kevesebből jobbat
A megyei önkormányzat legutóbbi döntése értelmében Békés megye, de az ország egyik legnagyobb oktatási intézménye alakulhat meg 2007. július elsejétől. Zámbó Andrástól, a leendő igazgatótól a következőket tudtuk meg: Az új iskolának 3000 diákja lesz. A Gyulát, Eleket, Szabadkígyóst, és esetleg Kétegyházát is magában foglaló oktatási kozpont fő célja az, hogy ne legyenek párhuzamos képzések. A tervek szerint Elekre kerülne a kereskedelem, vendéglátás, Gyulára pl. az érettségit adó képzések, a felsőfokú szakkképzés, Szabadkígyósra pedig a kertészet, élelmiszeripar. A létrejövő új intézmény  gazdaságos lesz, évente 400 millió forintos saját bevételre is szert tehet, vagyis kevesebből is lehet többet,  jobbat létrehozni! Az átszervezés miatt pedagógusok elbocsátására nem kerül sor. A leendő oktatási központot még csak így emlegetik. Gyula környéki, kelet-békési, vagyis valójában még neve sincs. Az iskola vezetősége ezért szívesen venné,  ha minél többen segítenék a névadást, és ötleteiket eljuttatnák az eleki középiskolába. /Olyan névre kell gondolni, amelyet minden településen magukénak éreznek, és méltó lehet ehhez a minden szempontból nagy iskolához./
Rapajkó Tibor

A megcsúfolt lovag sikere
Szép sikert értek el az eleki középiskolások az idei reneszánsz napokon Gyulán. 2007. február 10-én az eleki csoport egy kb. egyperces életképet mutatott be az országos hírű rendezvényen, melynek címe ez volt: A megcsúfolt lovag története. A műsorvezető már a fellépés után megdicsérte az elekieket, illetve a másnapi eredményhirdetésen az is kiderült, hogy harmadik helyezést értek el! A radványisok az oklevélen kívül kaptak még egy tortát és 60 ezer forintot is.
A fellépésre a diákokat Csobánné Stelkovics Edina tanárnő két hét alatt készítette fel. /Gyulán Perei Gábor tanár úr is segített./ A középiskolások közül pedig a következők vettek részt a reneszánsz napokon: Földi Anikó, Gesztei Dezső,  Szabó Krisztián , Székely Árpád /12. C./,  Székely Krisztina,  Szigetvári István, /11. D./, Balogh Brigitta, Orosz Adél, Rubóczki Attila, Szarvas Zoltán /11. F./, Erdős Henrietta,  Purecse Nikolett /10.D./,  Kerekes Mihály, Pintér Ferenc /lovászt./.
Gratulálunk a felkészítőknek és a szereplőknek is!
Rapajkó Tibor

Változások 2007-ben
2007. január 1-jétől változott számos adószabály: Január 1-jétől a 18 százalékos személyi jövedelemadó sávhatára az eddigi 1 millió 550 ezer forintról 1 millió 700 ezer forintra emelkedik. 9000 forintról 10000 forintra nő a munkáltató által a munkavállaló részére juttatott meleg étkezési hozzájárulás adómentes határa. A hideg étkezési hozzájárulás esetében az értékhatár 4500 forintról 5000 forintra emelkedik. Nő a munkáltató által adható adómentes iskolakezdési támogatás összege is: 19000 forintról 20000 forintra változik. Szintén év elejétől kezdve kell megfizetni a 4 százalékos szolidaritási adót azoknak a magánszemélynek akinek az összevont adóalapba tartozó jövedelme meghaladja az egyéni járulék-fizetési felső határt.
A nyugdíjak továbbra sem viselnek adóterhet, ha a nyugdíjasnak nincs más jövedelme. Azonban, ha valaki a nyugdíj mellett önálló vagy nem önálló tevékenységből jövedelmet szerez, akkor a nyugdíj összegét az éves összevont adóalapba be kell számítani, s a nyugdíjra jutó adó csökkenti a számított adót. A 2007. január 1-jétől kell elvárt adót fizetni: így minden társas és egyéni vállalkozónak – kivéve, akikre normatív módon nem vonatkozik ez a kötelezettség – kell valamennyi személyi jövedelemadót vagy társasági adót fizetnie. 6 százalékról 7 százalékra emelkedik az egyéni társadalombiztosítási járulék mértéke, és annak a mezőgazdasági őstermelőnek is kell majd járulékot fizetnie, aki egyébként nem biztosított. Az egyszerűsített közteherviselési hozzájárulást munkaviszonyban választó adózónak is havonta legalább a minimálbér után kell fizetnie járulékot. Számos egészségügyi reformlépés már ez év elejétől érezteti hatását. Hatályba lép a gyógyszer-gazdaságossági törvény, amelynek célja a gyógyszerkassza túlköltekezésének megakadályozása. A betegek tudatos fogyasztását segíti elő, hogy 2007-től minimális díjat, 300 forintot minden gyógyszerért fizetni kell majd. Szabadabbá válnak a gyógyszerforgalmazás szabályai: megszűnnek a patikaalapítás korlátai és mintegy 300 vény nélkül kapható gyógyszert lehet majd forgalmazni patikákon kívül is.
Az Egészségbiztosítási Felügyelet létrehozásával a fogyasztók, a betegek és a járulékfizetők érdekeit hatékonyan képviselő és védő szervezetet jön létre, amelynek feladata lesz, hogy biztosítsa az ellátás színvonalát és ellenőrizze betegek jogainak érvényesülését.
A társadalombiztosítási ellátás csak akkor felel meg a szolidaritás és az öngondoskodás elveinek, ha a rendszer kizárja a potyautasokat, azaz azokat, akik nem fizetnek járulékot. Ezt szolgálja a biztosítási csomagok bevezetése, amellyel valódi biztosítási alapúvá válik az egészségügy: a befizetett járulékért minden biztosított tudni fogja, hogy milyen szolgáltatások járnak neki. A várólista-rendszer kialakítása igazságosabbá és ellenőrizhetőbbé teszi az egészségügyi ellátást azok számára, akik szervátültetésre, vagy nagyobb költségű ellátásra várnak. Gyorsabban és biztonságosabban lehet majd megszervezni a transzplantációkat és megszűnhet a hálapénzrendszer az egyik leginkább fertőzött területen is. Nem változik a gáz ára, igazságosabbá és fenntarthatóbbá válik viszont a támogatási rendszer: nem annak ad többet a közösből, aki többet fogyaszt, hanem annak, aki valóban rászorul a támogatásra.
2007. január 1-jétől azok a gáz- illetve távhő-fogyasztók jogosultak a támogatásra, akiknek a háztartásában az egy fogyasztási egységre jutó havi nettó jövedelem nem haladja meg az öregségi nyugdíjminimum három és félszeresét. Az új támogatási rendszerben a legalacsonyabb jövedelműek csak a tényleges gázár 60 százalékát fogják viselni; sőt még azok a támogatott családok is csak a valós ár 82 százalékát fizetik meg, amelyek a legkisebb támogatást fogják kapni.
A leginkább rászorulók terhei tehát nemhogy nőnek, de még csökkenhetnek is – akár 11 százalékkal. Akik azonban nincsenek rászorulva a gázár-támogatásra, azok már a teljes piaci árat fogják megfizetni.
Az állami tulajdonú közüzemi vízműből szolgáltatott ivóvízért, illetőleg az állami tulajdonú közüzemi csatornamű használatáért fizetendő díjak átlagosan 9,2 százalékkal drágulnak jövőre. Februárban emelkedtek a díjszabások a közlekedésben: a Volán buszok viteldíja 6 százalékkal, a vasúti személyszállítás díja pedig 16 százalékkal emelkedik. Az autópálya-matricák ára 2007 január 1-jétől érzékelhetően csak a 12 tonnánál nehezebb tehergépjárművek számára emelkedik: ebben a kategóriában 8,8 százalékkal kell majd többet fizetni a matricákért, más kategóriákban az emelkedés nem éri el a 2 százalékot sem.
arlan 

Emlékek az eleki cserkészcsapat történetéből II.
Az eleki 563. számú Damjanich János Cserkészcsapat az 1924-25-ös  iskolai tanévben alakult az egykori magyar Királyi Állami Polgári Fiúiskolában /ma polgári/. A parancsnokok  a következő személyek voltak: Dr. Boronás /Braun/ Ádám hivatásos katonatiszt, 1940-től Kiss Ferenc káplán, aki az öreg cserkészeket is szervezte, Szabó ferenc káplán, Iharos Ferenc káplán, illetve végül /?/ Wagenhofer Ede. 1937-ben adták át a hősök kertjét, amelyben a cserkészek 37 fát ültettek el az I. világháborúban meghalt hősök tiszteletére. Az 1940-es évektől kezdve különböző gyűjtőakcióban vettek részt, hisz pl. téli ruhát gyűjtöttek a szegényeknek, de bekapcsolódtak az Erdélyért mozgalomba is. Az eleki cserkészeknek is tudni kellett a következőket: pl. útjeleket, morzézés, jégből való mentés, népdalok éneklése, főzés, és természetesen jól ismerték a magyar történelmet is. A cserkészavatáson a fogadalom szövege ez volt: "X Y fogadom, hogy híven teljesítem a kötelességeimet, amelyekkel Istennek, hazámnak és embertársaimnak tartozom. Minden tehetőt megteszek, hogy másokon segítsek. Ismerem a cserkésztörvényt, és azt mindenkor megtartom."
/Forrás: Ament Andor Miksa megjelenés előtt áló munkája./
Folytatjuk.
Rapajkó Tibor

Hiperaktivitás
Az Állampolgári Bizottság az Emberi Jogokért Alapítvány – amely a pszichiátriákon történő emberjogi visszaélésekkel foglalkozik – kutatómunkája során feltárta, hogy a hiperaktivnak, figyelemzavarosnak nevezett gyermekeknek adott pszichiátriai szerek számos mellékhatást és függőséget okozhatnak a gyerekeknél. Hiperaktívnak, figyelemhiányosnak vagy egyéb pszichiátriai "rendellenességgel” rendelkezőnek általában azokat a gyerekeket tekintik, akik például az iskolában, az órán nem tudnak nyugodtan megülni a helyükön, mással foglalkoznak, vagy nem képesek odafigyelni, így zavarhatják a tanárt vagy a többi gyereket.A hiperaktivitás fogalma 1987-ben az USA-ban született meg, mégpedig úgy, hogy az Amerikai Pszichiátriai Társaság szó szerint kézfeltartással döntött a "figyelemhiányos hiperaktív zavar” betegségek közé történő besorolásáról. Egy éven belül 500.000 gyereket "diagnosztizáltak” figyelemhiányos hiperaktív zavarral, '97-re ez a szám 4,4 millióra nőtt; jelenleg kb. 15 millió iskolás szed a "problémára” különböző pszichiátriai szereket. Történt mindez annak ellenére, hogy valójában nem létezett, és ma sem létezik olyan tudományos vizsgálati eredmény, amely egyértelműen bizonyítaná, hogy a hiperaktivitás betegség lenne, s amely indokolná, hogy a gyermekeket olyan erős tudatbefolyásoló szerekkel kellene kezelni, melyek kémiailag szinte megegyeznek egyes utcai drogokkal.Nem kétséges, hogy a probléma létezik. Nem kétséges, hogy vannak problémás gyerekek, és erre megoldást kell találni. De a hiperaktivitás nem betegség, hanem tünet, ezért minden esetben az okot kell feltárni és azt kezelni, nem pedig a tüneteket próbálni elnyomni.Hazánkban a '80-as, '90-es években "ütötte fel a fejét” az, hogy nálunk is ezzel a módszerrel "kezeljék” a gyerekeket, ezért az alapítvány megjelentetett egy INGYENES tájékoztató kiadványt a hiperaktivitással kapcsolatos legfontosabb adatokról, melyet szívesen bocsát rendelkezésre az érintetteknek és a hiperaktív gyermekekkel foglalkozó személyeknek.
Állampolgári Bizottság az Emberi Jogokért Alapítvány

Nyílt levél
Nem mondhatom, hogy az alább megfogalmazott ügyben régi vágyam az Eleki Krónikába írni. Sőt nehéz szívvel teszem, de már jó ideje kikívánkozik belőlem ez a nyílt levél, amelynek a címzettje sajnos még ismeretlen.  Hat éve, hogy édesapámmal és két testvéremmel egyedül maradtunk, miután Édesanyám váratlanul éltét vesztette. Máig hiányzik mindennapjainkból, s az ünnepek alatt is. Mindenki ismeri ezt a fájdalmat, aki közeli szerettét, hozzátartozóját gyászolta már. Sokat gondolunk Anyura, beszélünk Róla, s nem felejtjük, de az idő kerekét visszaforgatni nem tudjuk. Amit tehetünk még Érte, emlékéért, hogy gyakran járunk ki sírjához. Nem csak Mindenszentekkor, de születés és névnapjára, Anyák-napjára, Karácsonykor, az év bármely más napján viszünk ki Neki csokrot, koszorút, mécsest, kedves kis tárgyakat. Igyekszünk széppé tenni örök nyugvóhelyét. Néhány hónapja azonban többször is döbbenten tapasztaltuk, hogy eltűnnek a sírról azok a dolgok, amiket elhelyeztünk rajta /koszorúk, virágok, mécsestartók, angyalka stb./. Nem egyszer, s nem kétszer –s nyílván nem maguktól. Valaki nem sokkal- „talán órákkal” – ott jártunk után szemet vet arra, aminek számunkra, az anyagiaknál természetesen fontosabb a lelki értéke, de sajnos nem tudjuk naponta, hetente pótolni azt. Valakinek ez cseppet sem számít. A „valakinek” a sivár lelkét talán még nem rázta, nem érintette meg senki, semmi. A valaki – levelem címzettje – nézzen tükörbe, nézzen magába, s válaszoljon: Miért? Nem tudjuk elképzelni, mi veszi rá őt erre a cselekedetre. Mit kezd az eltulajdonított tárgyakkal? Eladja? Valahol, valamit díszít vele? – Szóljon, veszek neki is, de Ne vigye el Anyukám sírjáról! Hosszú sorokat írhatnék arról, erkölcsileg mit tartok felőle, mert nekünk nem csupán bosszúságot, hanem mérhetetlen szomorúságot is okoz tettével. Ezúton kérjük, hagyjon fel „tevékenységével”! talán kérdezze meg saját édesanyját - /reméljük ő még megteheti/,- mit szólna hozzá, ha sírjáról rendszeresen elvinnék a virágokat vagy ha lopott koszorúkkal, mécsesekkel díszítenék azt. Nem lehetünk éjjel-nappal a sír mellett. Panaszunkkal fordultunk már a temetőcsőszhöz is, akitől eléggé nyers, elhárító választ kaptunk. De ha már a temetőcsősz tehetetlen! – mi nem fogjuk ezt tovább tétlenül elviselni. A jövőben azon leszünk, hogy következő levelünket névre, lakcímre tudjuk majd postázni, vagy oda, ahol érdemben fel tudnak lépni e gyalázat ellen. A temető nem a háborúság helyszíne, s mi bízunk abban, s nagyon szeretnénk, hogy ezután amit Édesanyánknak viszünk az Övé is marad. Akkor megbékélten ápolhatjuk tovább a sírt és az emlékeinket.
Forgács Anita

MEGHÍVÓ
Az eleki románság 2007.-ben hármas évfordulót ünnepel. Hárman lettünk hatvanévesek:
a Román Iskola, a Román Hagyomány őrző néptánccsoport, és a román Ortodox egyház. Együtt szeretnénk ünnepelni, mindazokkal akik, a román iskola, igazgatói, tanárai voltak, és minden tanulójával. Akik 6o.-éve végeztek, ill.  Bármikor az elmúlt hatvan évben.
A néptánccsoport egykori táncosait bármikor és akár milyen kicsi ideig is táncoltak közöttünk. Különösen az alapító tagokat. Az ortodox egyház valamennyi papját, volt és jelenlegi tagját. 2007. július, augusztus  hónapban közös találkozóra hívjuk meg a románságot.
Mindazokért akik elmentek már régen, Mindazokért kiket nem láttunk már régen Egy-egy gyertya égjen.- emlékezünk az elhunytakra. Ennek szellemében, a gyermekeiket, a családját
várjuk. Fontos, hogy senki ne maradjon ki. Ezért a találkozót Előkészítő Szervező Bizottság ülést tart. Ideje: 2007. március hó 23. 17.-óra Helye: Eleki Román Iskola Minden érdeklődőt szeretettel és tisztelettel
várunk, az előkészítő megbeszélésre. Fontos, hogy emlékezzünk a múltra, beszéljünk a jelenről, a jövőnkről.
Vé asteptem cu mult drag.
Hotya Péter    Petru Hotea
képviselő         consilier

Magyarországon is figyelmeztetéssel kellett ellátni bizonyos pszichiátriai szereket
Az Európai Gyógyszerértékelő Ügynökség (EMEA) a mostanáig legerősebb figyelmeztetést bocsátotta ki az antidepresszánsok gyermekkori használatával kapcsolatban, miután klinikai vizsgálatok feltárták, hogy e szerek esetében „18 éves kor alatti betegeknél fokozott az öngyilkossági kísérlet, az öngyilkossági gondolatok és az ellenséges viselkedés (jellemzően erőszakos magatartás, ellenkezés és düh) veszélye”. Ilyen figyelmeztetés a Magyarországon forgalmazott, ilyen típusú szerek betegtéjákoztatóira is fel kellett, hogy kerüljön. Az Állampolgári Bizottság az Emberi Jogokért Alapítvány megkereste az Országos Gyógyszerészeti Intézetet a betegtájékoztatók módosítása miatt, s válaszukból kiderül, egyes esetekben ez már megtörtént, de néhány szernél még nem. Felmerül az a kérdés, hogy vajon elegendő-e csak a betegtájékoztatókon feltüntetni a figyelmeztetéseket, amit a beteg már csak akkor ismer meg, mikor kiváltotta a sokszor méregdrága antidepresszánsokat. Hiszen felírásukkor a legtöbb esetben semmiféle információt nem kap a pszichiátertől.Az antidepresszánsok világszintű eladása 2002-ben meghaladta a 19,5 milliárd dollárt, s világszerte körülbelül 17 millió gyermeknek írnak fel valamilyen pszichotróp (tudatbefolyásoló) szert. Az Állampolgári Bizottság az Emberi Jogokért – egy nemzetközi szervezet, amelynek feladata a pszichiátriai visszaélések feltárása – mind nemzetközileg, mind Magyarországon régóta dolgozik azon, hogy felhívja a figyelmet a pszichiátriai szerek erőszakot okozó hatásaira. Az Egyesült Államokban történt iskolai lövöldözések jelentős részében olyan iskolások mészároltak, akik a gyilkosságok idején antidepresszánsokat szedtek. Magyarországon is hosszú a listája azoknak az eseteknek, amikor előzőleg pszichiátriai kezelést kapott emberek követtek el értelmetlenül erőszakos cselekményeket.Noha az Egyesült Államok Élelmiszer- és Gyógyszerügyi Szakhatósága (FDA) tavaly már kibocsátott hasonló figyelmeztetést az USA-ra vonatkozóan, az EMEA döntése Európában precedens értékű. „A pszichiátriai szerek veszélyes mellékhatásai a nagyközönség előtt általában nem ismertek, ezért fontos, hogy a most kiadott hivatalos figyelmeztetés széles körben nyilvánosságot kapjon” – mondja Dobos János, az Állampolgári Bizottság az Emberi Jogokért Alapítvány elnöke.
Állampolgári Bizottság az Emberi Jogokért Alapítvány

Az Eleki Krónika tájékoztatója
Segítségképpen tájékoztatjuk, mindazokat, akik műveiket kiadatni szeretnék, a lehetőségekről, azokról a folyóiratokról, ahova be lehet küldeni a műveket, kritikai elemzésre, ill., ha a  szakértő publikálásra alkalmasnak találja, kiadatásra. 
1./ Bárka: Szerkesztőség címe: Békéscsaba, Derkovits sor 1. E.mail:barka@bmk.hu Főszerkesztő: Elek Tibor Szerkesztők: Grecsó Krisztián, Kiss László, Szabó Tibor /az Eleki Könyvtár vezetője./
2./ Tiszatáj: Szerkesztőség címe: Szeged, Rákoczi tér 1. 6701.Szeged, Pf.149.
3./ Irodalmi Jelen 1o81. Budapest, Rákoczi u. 593/5 e-mail: jelenkor@irodalmijelen.hu
4./ Új forrás. Tatabánya, Március 15.utca Tatabánya pf.1231 E.mail: ujforrás@axelero.hu
5./Jelenkor Főszerkesztő: Ágoston Zoltán 7621.Pécs, Király u 21. I.em. e-mail: jelenkor@t-online.hu
/A fénymásolt műveket küldje el, ajánlott levélben/ Akit részletesebben érdekel: a Városi Könyvtárba kaphat bővebb tájékoztatást, valamint a jelenlegi irodalmi folyóiratokat is olvashatja.
Rostásné Hotya Valéria

Mi lesz veled eleki foci?
A tavasz közeledtével egyre többen gondolnak nosztalgiával a foci-pályára, a régen itt zajló eseményekre. Egyre több emberben fogalmazódik meg, hogy az olykor oly sikeres csapat ma milyen tervekkel készül az új idényre. A csapat teljesen új vezetés alatt fog dolgozni (ha ugyan lesznek játékosok). A sportkör elnöke ifj. Szabó Bálint lett. 1 millió Ft-ot a Városüzemeltetés és Karbantartó Szolgálat kapott, 925Ft-ot az Oktatási Bizottsághoz utaltak, ahonnan pályázni lehet a pénzösszegekre, amelyekből a játékvezetők utaztatás díját és egyéb kiadásokat lehet fedezni. Azonban szólni kell arról is, hogy a testület akarata nem elég a lehetséges győzelmek eléréséhez. Elek város életében mindig fontos volt a sport, csak idézném Elek története c. tanulmány sportra vonatkozó megállapítását: „A község életében is jelentős változás következett be ebben az évben. A Lenin Termelőszövetkezet 1961 februárjában átvette a községi sportkör ügyeinek intézését. Ekkor az alábbi szakosztályok működtek: labdarúgó, asztalitenisz, röplabda, teke, sakk”. Azt hiszem, hogy megköszönve a volt aktivisták, szakmai vezetők eddigi munkáját kívánjuk, hogy minél több sportot szerető ember támogatását élvezzék. Jó lenne látni, hallani, hogy úgy, mint régen sok-sok szurkoló kiáltsa „Hajrá Elek!”.
Lantos Mihályné

Vigyikán János Emlékverseny 2006-2007
Immár hagyománnyá vált, hogy a nagyszerű sportember Vigyikán János emlékére minden évben megrendezik a kispályás labdarugú bajnokságot. Ebben az esztendőben 12 csapat nevezett. A bajnokság várhatóan 2007. március 4.-én ér végett.

További fordulók:

X. forduló: 2007. február 18.

14.00: Lőkösháza – Izirájder FC
14.45: Nagykamarás – FC Border Guard
15.30: Kevermes – DSE
16.15: Flamingó – Gólgyár
17.00: Ez+Az – Bigi Boy
17.45: Unisex – Tölgyfa Söröző

XI. forduló: 2007. február 25.

14.00: Gólgyár – Magykamarás
14.45: DSE – Lőkösháza
15.30: Izirájder FC – Ez+Az
16.15: Tölgyfa Söröző – Kevermes
17.00: FC Border Guard – Unisex
17.45: Bigi Boy – Flamingó

Rájátszás, döntő: 2007. március 04.

14.00: 11. helyért
14.45: 	9. helyért
15.30: 	7. helyért
16.15: 	5. helyért
17.00: 	3. helyért
17.45: 	1. helyért

Közreadta: Lantos Mihályné