Eleki Krónika – 2006. április

Édesanyám...
Anyák Napját hagyományosan, május első vasárnapján ünnepeljük. Ez az ünnep nagyon régi, már az ókori Görögországban is tartottak tavaszi ünnepségeket az anyák tiszteletére. A történelem során később is mindig volt egy olyan nap, vagy ünnep, amikor az anyákat is köszöntötték. Édesanyánk az  akivel először kapcsolatba kerülünk születésünkkor (de már előtte is), és akivel ez a láthatatlan kötelék meg is marad egész életünkben. Ő az, akihez örömünkkel, bánatunkkal, egyaránt fordulhatunk. Ő az egyetlen aki mindig feltétel nélkül szeret egész életünkben, és aki számára mindig a gyermekei a legfontosabbak, akárhány évesek legyenek is. Ő az a személy, aki össze tartotta és tartja ma is a családot, akinek a jelenléte, gondoskodása életünk része, aki meghallgat, aggódik miattunk, aki őszintén örül sikereinknek, aki mindent megbocsát, és akihez mindig visszatérhetünk. Május első vasárnapján illik legalább pár szál virággal a kezünkben odaállnunk édesanyánk elé, megölelni, és egy szép verssel, vagy pár szívből jövő szóval felköszönteni. 
arlan

Jakab István és Tóth Imre Eleken
2006. április 3-án az eleki Reibel Mihály Kultúrházban a Fidesz választási nagygygűlést tartott, melynek két vendége volt, Jakab István, a Magosz elnöke, aki a nem régen tartott országos gazdatüntetés szervezőjeként vált közismertté, illetve Tóth Imre /Fidesz-KDNP/ országgyűlési képviselő és jelölt. Elsőként Tóth Imre ismertette a programját, illetve beszélt azokról a dolgokról, amelyekről nem gondolta volna, hogy Magyarországon 2006-ban megtörténhetnek, vagyis pl. azokról, hogy Perjési Klára /MSzP/ nem vállalja vele a nyilvános politikai vitát, pedig a választások előtt erre a választópolgároknak is szükségük lenne! A demokráciával az is ellentétes, hogy sem Gyulán, sem Eleken, az önkormányzat nem járult hozzá ahhoz, hogy nyilvánosan beszéljen az elmúlt négy évről, pedig Gyulán egyesek azt sérelmezték, hogy eddig miért nem tette meg, most pedig, a napokban ugyanazok ezt megakadályozták! Jakab István a magyar mezőgazdaság elmúlt négy évét stratégia nélküli sodródáshoz és leépüléshez hasonlította. Szerinte a magyar gazdákat kell helyzetbe hozni, de ehhez váltásra van szükség, mert most van ehhez az utolsó esély! A nagy számú hallgatóság sok érdekes dolgot is megtudhatott még: pl. az EU-ban sem átlagos a nagybirtok, a földet mindenütt nagyon védik, vagyis a külföldieknek mindenütt nehéz földet vásárolni! Hazánkban az élelmiszerboltokban sok a szemét, van ahol olyan alapanyagból készül élelmiszer, amelyből eredetileg kutyaeleségnek kellene készülnie! A szegedi pick-szalámi holland anyakocákból készül, pedig a hatályos törvények szerint a hungaricumokat csak magyar alapanyagokból lehetne előállítani, vagyis nem tartják be a törvényeket sem!
A politikai rendezvényt az Elek Tv felvételről közvetítette. 
Rapajkó Tibor

Dobrev Klára és dr.Perjési Klára  Eleken
Az eleki Lányok Asszonyok Egyesületének meghívására, április 13-án városunkba látogatott Dobrev Klára, Gyurcsány Ferenc miniszterelnök felesége, valamint Dr. Perjési Klára, Gyula városának polgármestere, országgyűlési képviselő jelölt. A látogatás keretében a vendégek először megtekintették a Német Kisebbségi Önkormányzat székházát. Ezt követően a Művelődési Központ nagytermében került sor egy kötetlen beszélgetésre. A beszélgetés legfőbb témája a nők szerepe, feladatai családon és társadalmon belül. A beszélgetés végén a közel 120 fős közönség soraiból kérdések hangzottak el. A kérdezők leginkább az iránt érdeklődtek, hogy a két meghívott hölgy hivatása mellett, hogyan tud helytállni, mint feleség és családanya. A válaszokból egyértelművé vált, hogy mindkét Klára számára a legfontosabb hivatás az anyaság. Ezután még lelkesen meséltek a gyerekekről, unokákról, a családdal eltöltött hétvégékről. Mindkét meghívott szándékosan kerülte a politika témáját, úgy vélik a mai, kissé feszült hangulatban nagy szükség van arra, hogy időnként kikapcsoljuk a külső hatásokat és csakis a valódi emberi értékekkel foglalkozzunk. 
Árgyelán Erzsébet

Megújuló Elek…
Elek Város Önkormányzata 2006. februárjában benyújtotta a  Dél-Alföldi Regionális Fejlesztési Tanács által kiírt „települési önkormányzati szilárd burkolatú belterületi közutak burkolat-felújításának támogatása” pályázati felhívásra 10 utca burkolat felújításának pályázatát, melyet pozitív elbírálásban részesítettek. Az utcák a következők: Munkás utca, Mátyás Király utca, Liszt Ferenc utca, Pöltenberg Ernő utca, Kisfaludy utca, Szent István út (Kossuth és Kölcsey út közötti szakasza), Tél utca, Tavasz utca, Kossuth Lajos utca (Szent István és Kun Béla utca közötti szakasz), Lőkösházi út (Tüzép előtt). Így a felsorolt utcák melegaszfalt burkolatot kapnak. A projekt megvalósításához 2006. évre 18Ft támogatás, melyhez 13Ft önerő, 2007. évre 26Ft a támogatás, amihez 19Ft önerő szükséges. A projekt megvalósítása 2006. júliusában kezdődik és 2007. augusztusában fejeződik be, ezt előzi meg a közbeszerzési eljárás lebonyolítása. Dél-Alföldi Regionális Fejlesztési Tanács által kiírt „a terület- és régiófejlesztési célelőirányzat decentralizált területfejlesztési programok 2006. évi támogatások elnyerésére” pályázati felhívásra a Lökösházi út 17-19 szám alatti Dr. Mester György Általános Iskola „Zárda épület” felújításának pályázatát, melyet pozitív elbírálásban részesítettek. A projekt a következő munkálatokat tartalmazza: az egész épületet átfogó átalakítása: összes külső - belső nyílászáró cseréje, összes falazat aláfűrészeléssel történő utólagos talajnedvesség elenni vízszigetelése, külső – belső vakolatok szükség szerinti leverése lélegző vakolatok készítése. Homlokzati falak szilikátos festékkel festése a fal szellőzésének biztosítására, belső helyiségek meszelése, elhasznált belső burkolatok cseréje, minden tanteremben kézmosó elhelyezése a szükséges csempe falburkolattal. Földszintes épület bejárata előtt akadálymentes megközelítést biztosító rámpa készítése, tetőfedés, deszkázat szükséges javítása, pótlása; meglévő és beépített fa szerkezetek mázolása, emeletes épületnél meglévő lépcső járó felületének felújítása. A projekt megvalósításához 20Ft támogatást ítéltek meg, a szükséges önerő nagysága 13Ft. A megvalósítás három ütemben fog megvalósulni: 2006-ban és 2007-ben 5-5Ft támogatásra jogosult az önkormányzat, melyhez 3-3333Ft önerő szükséges. 2008-ban 10Ft támogatással és 6Ft önerő felhasználásával valósul meg. A közbeszerzési eljárás lebonyolítása 2006-ban történik. Békés Megyei Területfejlesztési Tanács által kiírt „Területi kiegyenlítést szolgáló beruházások támogatása” pályázati felhívásra a Lőkösházi út 10. szám alatti Dr. Mester György Általános Iskola „Gimnázium épület” felújításának pályázatát, melyet szintén pozitív elbírálásban részesítettek. Az elvégzendő munkálatok a következők: a nem megfelelő nyílászárók cseréje, a közlekedőkben és a vizes helyiségekben csúszásmentes mázas kerámia vagy kőporcelán lap padlóburkolat kialakítása. Víz és szennyvízvezetékek elhelyezése, utána pedig burkolási munkálatok. Vizes helységekben 2,10 m magasságig csempe burkolat készítése. Az épület bejárata előtti térburkolat átalakítása, biztosítva az épület akadálymentes megközelítését. Tetőszerkezet javítása, homlokzati fal hőszigetelése, ill. villámvédelem. Fűtési rendszer korszerűsítése melegvizes fűtési rendszerrel, acéllemez radiátorokkal. A projekt megvalósításának teljes költsége 28Ft, melyből a Békés Megyei Területfejlesztési Tanács által megítélt támogatás 20000 Ft, így az önkormányzat részéről a szükséges önerő 8000 Ft. A projekt megvalósításának kezdete 2006. július, melyet a közbeszerzési eljárás lebonyolítása előz meg. A beruházás tervezett befejezése 2006. szeptember. Elek Város Önkormányzata 2004. decemberében pályázatot nyújtott be az Agrár- és Vidékfejlesztési Operatív Program 3.2.23 programjára, mely a helyi piacok és felvásárlóhelyek felújítását, átalakítását, bővítését és újak létrehozását célozta meg. A mostani piaci viszonyok szükségesé teszik a felújítást. Szükséges az aszfalt térburkolat felújítása, a csapadékvíz elvezetésének megoldása, új asztalok elhelyezése és átrendezése, piac magasabb fokú kihasználása érdekében. A piac felügyelői épületben új vizesblokk kialakítására kerül sor. Továbbá parkolóhelyek kialakítása ill. kerítés építése szerepel a megvalósítandó fejlesztések között. Az önkormányzat 2006. januárjában értesült a pályázat pozitív elbírálásáról, melynek következtében a szükséges felújítások megvalósításra kerülnek. 
   A projekt összköltsége 33Ft, melyből 21Ft támogatást ítéltek meg, illetve 8585 Ft támogatás illeti meg az önkormányzatot BM Önerő Alap támogatás címén. A munkálatok 2006. szeptemberében fejeződnek be. A szükséges közbeszerzési eljárás lebonyolítása megtörtént és a nyertes kivitelező az eleki székhelyű DRÁVILL Építő és Szolgáltató Kft. Ez úton mondunk köszönetet mindazoknak, akik a pályázatok előkészítésében, döntéshozatali munkájában, a kivitelezésben és a közbeszerzési eljárás lebonyolításában részt vettek!
Tisztelettel: Pluhár László

KÖZÚTI KARBANTARTÓK
2006. április 20-án 18 órakor a békéscsabai Center Moziban került bemutatásra Tóbias Sándor: Közúti karbantartók című kisjátékfilmje. A vetítés után a rendező-forgatókönyvíró Tóbiás Sándor és a filmben közreműködő barátai Elekről és az Evangélikus gimnáziumból talákoztak a nagy számú és igen hozzáértő közönséggel.
arlan

A Cigány Kisebbségi Önkormányzat munkájáról
A Cigány Kisebbségi Önkormányzat múltjáról, jelenéről, jövőjéről beszélgettem Drágos József elnök úrral.
Tekintsünk vissza egy kicsit a múltba.  Nálunk a legfontosabb a család. Talán kevesen tudják, hogy az első: „Minden gyermek karácsonyát” mi szerveztük. Felkerestük a vállalkozókat, az ők felajánlásaikból tudtunk ajándékot adni, minden gyereknek. Ezt most már minden évbe megszervezzük. 
Hogyan telt a 2005.-ös év ? Egy szokást vezettünk be. Minden erőnkkel azon leszünk, hogy ez hagyomány legyen. Karácsony előtt, nem az „igazi télapó” látogatja meg a gyerekeket. A cigány tánccsoport gyermekei és én vagyok a Mikulás. Nem csak a gyerekeknek, hanem az időseknek is viszünk ajándékot. Legnagyobb bánatom, hogy nem készült el teljes egészében a vasúton túli részen, minden utcában a szilárd útburkolat. Sajnálom, az itt élő embereket. Most a márciusi télben, hóesésben, sárban, járkálhatnak térdig latyakban. Végig sétáltam a Szántó J., és a Dankó utcán, kb. 5o család, kb. 15o lakos, van nagyon veszélyben. Itt is vannak iskolás gyerekek, betegek. Tisztelettel arra kérem a Polgármester Urat, alpolgármestereket, valamennyi Önkormányzati Képviselőt: húzzon jó meleg zoknit, gumicsizmát és sétáljon végig, ezen a részen, mind az öt utcán. Véleményem szerint, most már: „Hass, alkoss, gyarapíts  S a Haza, fényre derül” Kölcsey: Huszt című verséből, tanultak szerint, kellene tovább lépni. Hagyni, az örökös veszekedést, feljelentéseket, és a lakosság érdekében minél többet tenni. Gyermekeink jövőjét, szeretnénk szebbé, jobbá tenni. Több középiskolás, és felsőoktatásban résztvevő  hallgatónak, tudtunk segíteni, pályázat útján ROMA ösztöndíjba részesültek. Munkatársaid.? Akire különösen büszkék vagyunk: a Cigány Kisebbségi Önkormányzat gazdasági vezetője: Grószné Veder Jolán. Kiváló munkáját, jelképezi, hogy 2005 évben megyei kitüntetés kapott. A díjat átadta: a Kisebbségi Napokon Varga Zoltán a Megyei Közgyűlés elnöke. - Jolika, te hogy bírod? 
Családanya vagyok, három műszakban dolgozom, ápolónőként.  Belső indítatásból, tennem kell, segíteni az embereken. A barna bőr, a bogár fekete szem, semmit nem számít. Most különösen sok a munka, tapasztalataim szerint, ilyen elszegényedés, még soha nem volt. Nem csukhatjuk be a szemünket, az emberi nyomorúság felett, segíteni kell. Ars poeticám: Nem elég a jóra vágyni, a jót akarni kell   S nem elég, csak akarni, de tenni, tenni kell. /Váci M. Nem elég./
A 2006.-os évről, a jelenről 
Kérdezem tovább Drágos József urat. A városba először mi tartottuk, meg a Nemzetiségi Bált. Most eltértünk a hagyományoktól, nem Cigány Bált, rendeztünk, hanem szeretettel vártunk, valamennyi nemzetiséget. Nagyon jól sikerült, nagyon jól éreztük magunkat, rengeteget táncoltunk, mulattunk. Valamennyi kedves vendégünknek, köszönjük, hogy elfogadta meghívásunkat. Felsorolom a műsorban fellépő vendégeinket:  - először is Tóth Imre országgyűlési képviselő köszöntötte a vendégeket. 
- Pluhár László polgármester úr, folytatta a köszöntést.
- Bágyné Őz Ibolya magyar nóta csokrát hallottuk.
- Kovács Lászlóné a Mezőgyáni Lunga Drom elnökének - Pusztai József a Szarvasi Cigány Önkormányzat elnökének - Sztojka Tibor a dobozi Fekete gyémánt együttes vezetőjének  Üdvözletét és köszöntőjét hallottuk.
Megnéztük: a mezőgyáni, a szarvasi, és természetesen a mieink az eleki cigány gyermek tánccsoportok műsorát. Vastapssal jutalmaztuk, a Mezőgyáni kisóvódás /4 éves/ kislány táncát. A 2006 évhez, még lenne egy gondolatom: Ez az év az országgyűlési képviselők választásának éve. Arra kérek, minden eleki állampolgárt, természetesen először is a cigányságot, hogy mindenki figyelmesen hallgassa végig, a különböző pártok programjait.  Szíve szerint, válassza a számára legjobbat. Nem lenne jó dolog, ha csak azért válna barátból ellenség, mert nem ugyan arra a pártra szavaz. Ne felejtsük 2006 április 29. után is itt Eleken, kell éljünk. Végezetül:  DOROSAREL ZORAN SASTYIPE KONGODI Magyarul: Kívánunk erőt, egészséget, mindenkinek.
Köszönöm a beszélgetést. 
Rostásné Hotya Valéria

Jeles napok áprilisban…
április 1.- ezen a napon ugratták egymást a felnőttek és a  gyerekek. A beugratottat az alábbival csúfolták: „Április bolondja, május szamara!” Ezt a napot nem tartották alkalmasnak a vetésre, mert nem lenne bőséges a termés. A HÚSVÉT minden évben más napokra esik. Idejét a Hamvazószerda napja is meghatározza. Az idén április 15-16-17-re esik ez az ünnepünk. Meg kell említenünk a Nagyhét jelentőségét. Ez a hét virágvasárnaptól húsvétvasárnapig tart. Nagycsütörtökön megszűnik a harangozás, ilyenkor „a harangok Rómába mennek” és legközelebb nagyszombaton szólalnak meg újra. Nagypéntek Jézus kereszthalálának emléknapja, a legnagyobb böjt és gyász ideje. A nagypénteki körmenetek, passiójátékok már a középkor óta ismertek. Nagyszombaton véget ért a negyvennapos böjt. Jellegzetes szertartása a tűzszentelés. A katolikus templomban a gyertyát a megszentelt tűz lángjánál gyújtották meg. A szentelt tűz parazsát a szántóföldre vitték ki, hogy a termést ne verje el a jég.  Húsvétvasárnap:a kereszténység egyik legnagyobb ünnepe, Krisztus feltámadásának napja. Véget ér a nagyböjt. Ehhez a naphoz is munkatilalom kapcsolódott. Nem sepertek, nem főztek, varrni sem volt szabad.  Húsvéthétfő: ez a nap a locsolkodásé, melynek alapja a víz tisztító, termékenységvarázsló ereje. Több locsolóvers született; most egy eleki tanuló versét olvashatják:
„Zöld a moha, zöld a pá rány,
Meglocsollak, házi sárkány!”  
/C.B./  Nagy jelentősége van a húsvéti tojásoknak. A tojás ősi termékenységszimbólum.
   április 24.
- Szent György napja Sárkányölő szent György ünnepe, aki évszázadokon át a lovagok, lovas katonák, vándorlegények és utóbb a cserkészek patrónusa volt. A legenda szerint legyőzi a sárkányt és kiszabadítja fogságából a királylányt. Az igazi tavasz kezdetét e naptól számítják. Általában ilyenkor vetették a kukoricát, babot, uborkát.
   április 25. –Márk napja 
Márk evangélista ünnepe. E nap szokása a búzaszentelés. Mise után a hívek kereszttel, lobogókkal kivonultak egy közeli búzaföldre, ahol a pap megszentelte a vetést. A szertartás végén mindenki vitt haza a megszentelt búzaszálakból. Az imakönyvbe tett búzaszálak gonoszűző erőt tulajdonítottak.
Nádor Mária

Testületi ülésről
Az Elek Város Önkormányzata 2006. március 14-én megtartott képviselő-testületi ülésen történésekről….Pluhár László polgármester úr köszöntötte a megjelenteket, majd javaslatot tett a jegyzőkönyv hitelesőire, Bakos Ferenc és Turóczy András személyére. A képviselő-testület egyhangúan elfogadta a javaslatot. A polgármester úr külön köszöntötte Tóth Imre országgyűlési képviselőt. A lejárt határidejű határozatok végrehajtása során szóba került a piac felújításával kapcsolatos ajánlattételek sorsa – sajnos egyik ajánlattevő sem tett olyan ajánlatot, amely ne haladná meg a rendelkezésre álló összeget. A képviselő-testület úgy döntött, hogy elfogadja ajánlattevőnek a KROMBORGÉP-TERV Kft-t, a CSABA-ÉP Kft, a BÓLEM Építőipari Kft., és a Drávill Építő- és Szolgáltató Kft ajánlatát. Ezután Klemm István, az Ügyrendi Bizottság elnöke javasolta, hogy nulladik napirendként szavazzák meg Tóth Imre országgyűlési képviselő beszámolóját az eltelt 4 éves ciklusról. A témával kapcsolatban többen is szót váltottak, majd Tóth Imre Úr szót kért és kapott. Elmondta, hogy hozzászólás nem kampánycélú, csupán tájékoztatást akart adni az eddig végzett munkájáról. Ezután több személyeskedő vita zárta az ülést. 
Lantos Mihályné

Leimen ház eseményei
A Békés Megyei Hírlap is hírül adta, hogy Békéscsabán rendezték meg a X. Országos Textiles Konferenciát. Erre a konferenciára az ország minden részéről érkeztek résztvevők. A Megyei Művelődési Központ munkatársai, hogy külön programokat szervezzenek részükre, gondolták elviszik vendégeiket néhány érdekes helyre. Így esett a választás az eleki német tájház bemutatására. 2 busz indult el Békéscsabáról, az egyik Kétegyházára, a másik Elekre, majd a 2 busz társasága cserélte a helyszíneket. Az első csoport március 11.-én 4 órára érkezett a Leimen Ház elé. Elsőként Neidermayer Ernő a N.K.Ö. elnöke üdvözölte a vendégeket, bemutatta és elmesélte az országos emlékhely szoborcsoportjának létrejöttét, és beszélt régmúlt szomorú történéseiről. Ezután bevonultak a Német Házba, ahol nagyon jól esett mindenkinek a jó forró tea. Itt Szelényi Ernő elnök úr üdvözlő szavai után megismerték a ház történetét és az értékes régiségekkel berendezett tájszobák emlékvilágát. A vendégek közül néhányan elcsodálkoztak hogy a németségnek ilyen szép közösségi házuk van Eleken. Ők nagyobb városokból érkeztek, és nem dicsekedhettek ilyen komoly épülettel. A forró tea mellé igazi eleki süteményt fogyasztottak: mákos és kakaós strudlit. Az ízletes ennivaló elkészítéséért hálás köszönet a TIME BT. - nek. A kötetlen beszélgetés folyamán sok kérdés merült fel és a vendégek – fotókat készítettek a házról és a tájszobákról. - Március 22.-én ismét hangos volt a ház: ekkor rendezték meg az Eleki Németek Egyesületének  tagjai az egyik hagyományápoló rendezvényt; a Mitte in der Fasta = a Böjt közepét. Hamvazószerdától Húsvét időszakáig tartott a nagyböjt. Mivel ez igen hosszú idő volt hús nélkül, úgy gondolták a régi elekiek, hogy tartanak egy ünnepet a középidőben,és ez lett a Böjt közepe. - Újabb esemény történt április 8.-án ez nem a Leimen Házban, de az eleki németséget érintette. Orosházán egy hetes Dél- Tirol-i hetet rendeztek, a N.K. Önkormányzat képviselői. Ebbe a rendezvény sorozatba szervesen illeszkedett bele a XV. B.M. Németek Anyanyelvi Kulturális Napja. Elekről kisbusz és autók szállították a jelentkezőket a rendezvény színhelyére. Az újonnan átadott Művelődési Központban megrendezett eseményre érkezőket ritmusos fúvószene fogadta az előtérben, majd a köszöntések után, fellépések sokszínűsége következett. Sikeresen szerepelt az ifjúsági német tánccsoport is. A műsorok lezajlása után ízletes és bőséges ebéden vettek részt a meghívott vendégek, mely után mindenki hazatért. Külön köszönet a N.K.Ö. és az Eleki Németek Egyesületének azért, hogy ezzel a szép nappal megajándékozta a tagjait. 
Nádor Mária

Mit gondolnak a románok a magyarokról?
Ilyen címmel jelent meg egy rövid írás az aradi Nyugati Jelen /www.nyugatijelen.com/ 2006. január 28-29-i számában. Mivel Románia hamarosan az EU tagja lesz, illetve jelentős számú magyarság él ebben a szomszédos országban is, fontosnak tartottuk, hogy a lap alapján ismertessük a felmérés eredményét. /Egy romániai közvéleménykutató-cég nem régiben azt mérte fel, hogy mi a véleménye az ottani magyarságról a romániai társadalomnak./ A vizsgálat szerint a megkérdezettek 3/4-e azt válaszolta, hogy a romániai magyaroknak a közhivatalokban is a román nyelvet kellene használnia. A megkérdezettek 54 %-a nem ért egyet azzal, hogy az ottani magyaroknak biztosítani kell az anyanyelvű felsőoktatást, de a magyar nyelvű középiskolai oktatással is csak 46 %-uk ért egyet, míg 42 %-uk viszont
ellenzi azt. A válaszadók 85 %-a szerint a romániai magyarok elég jogokkal rendelkeznek,
míg 72 %-uk szerint a román-magyar együttélés akadály mentesebb lenne, ha nem lenne a két etnikum politikailag megosztott. A fenti dolgokat azonban nem kevésbé árnyalja az, hogy főképpen azok vannak ma Romániában negatív véleménnyel a magyarokról, akik alacsonyan képzettek, főképpen idősek, és Erdélyen túl élnek, vagyis pl. az erdélyi románság
jelentősebb része azért szerencsére nem így gondolkodik! Mindentől függetlenül azért az mégis elgondolkodtató, hogy pl. a magyarországi sajtóban ez a felmérés miért nem kapott semmiféle visszhangot! 
Rapajkó Tibor

MEGYEI VERS ÉS PRÓZAMONDÓ VERSENY
Isten, Ki szemedet, mindig nyitva tartod…
Függjön tekinteted, a mi szép Hazánkon
Minden porszemére, Tőled áldás szálljon
/Radnóti Miklós: Ima a hazáért/

A költészet napja: április. 11.  József Attila születésének évfordulója. Ebből az alkalomból az Életet az Éveknek Békés Megyei Szervezete, megyei szinten: vers és prózamondó versenyt szervezett, Békéscsabán a Békés Megyei Nyugdíjas Egyesület Székházában. Népes, mintegy 5o fő hallgatóság előtt. Az eleki nyugdíjasaink, kiválóan szerepeltek. Eredményeik: 1./ Kecskeméti Jánosné: Tóth Árpád Április című versével első helyezést ért el. Jutalma: kerámia váza. A Szövetség címjegyével vésve.  
2./ Bogár Szabó Mihályné: Radnóti Miklós: „Ima a hazáért” című versével kiválóan szerepelt. Jutalma: Petőfi Sándor Összes verse.
 3./ Kulik Kálmánné József Attila: Altató c. művet szavalta el. A népes közönség és a zsűri tetszésére. Arany János. Összes költeménye kötetet kapott jutalmul.4./ Rostás Lajosné: Arany János Családi kör c. versét adta elő. Pénzjutalomban részesült.
Hölgyeim, valamennyiüknek, gratulálunk.
Rostásné Hotya Valéria 

Tanuljunk meg helyesen írni…
Örülhetünk, hogy magyarok vagyunk, de ennek tükröződnie kell a beszédstílusunkban és abban is, hogyan használjuk a magyar nyelvet. Ha helyesen írjuk le a mondanivalónkat, ezzel önmagunk hitelét adjuk. Ennek kialakulását a helyesírás gyakorlásával érhetjük el. Így ezt nem lehet elég korán elkezdeni. Erre példa a mostani helyesírási verseny, melyet a Dr. Mester György Általános Iskola alsó tagozatos munkaközössége szervezett, március 27.-én. A versenyen összesen 45 gyerek vett részt, melyet előzetesen egy házi verseny előzött meg. Itt minden tanító kiválasztotta azt a tanulót, (tanulókat), akit indított ezen a megmérettetésen.  Az alábbi eredmények születtek:
2. osztály:
1. Horváth Csenge   2.c.  /felkésztő tanító: Brandt Antalné
2. Malkócs István    2.a.  /felkészítő:Kovács Gerőné 
 - Kiss Dániel          2.a.  /felkészítő: Kovács Gerőné
3. Kósa Rebeka       2.a.  /felkészítő: Kovács Gerőné 
3. osztály:
1. Korcsok Máté      3.b. /felkészítő tanító: Dr. Szántóné Benedek Judit
2. Antal András       3.c. /felkészítő tanító: Zsidó Ágnes
3. Jenei Kitti            3.a  /felkészítő tanító: Lupné Soós Tünde
4. osztály:
1. Hegyi Barbara     4.a. /felkészítő tanító: Bellon Tiborné Durst Ilona
2. Turkán Márk       4.a. /felkészítő tanító: Bellon Tiborné Durst Ilona
3. Festő Dávid         4.c. /felkészítő tanító: Lempert Lászlóné  volt.
A 2. osztályosok tollbamondását és feladatlapját Zsidó Ágnes, a 3. osztályosokét Kiss Ildikó. A 4. osztályosokét pedig Brandt Antalné állította össze. Természetesen minden tanító a másik évfolyam versenyzőinek teljesítményét javította.
A versenyt Lempert Lászlóné és Bellon Tiborné Durst Ilona tanítónők szervezték. Támogatókat is találtak, akiknek a segítségével a tanulók könyveket, játékot, kindertojást, Ferrero csokit, és oklevelet kaptak. Így meg kell említeni Elek város Önkormányzatának Oktatási,- Kulturális és Sportbizottságát, valamint az Eleki Gyermekeinkért Alapítványt.
Minden versenyzőnek, a versenyben szervesen résztvevő és a javítást elvégző tanítóknak szívből gratulálunk az Eleki Krónika nevében is.
Nádor Mária 

Előzetes
Az eleki Radványi György Középisksolában a hónap végén több nagy jelentőségű 
rendezvényt fognak tartani: a vadásztanulók országos versenyét /április  24-26./, a Radványi -diáknapokat /április 27-28./, illetve a testvériskolák 
találkozóját /április 28-30./, melyekről lapunk is részletesen be fog  beszámolni, de most csak az előzetes programok alapján szeretnénk ízelítőt 
adni. A diáknapokon meg fognak emlékezni Radványi György halálának 10.  évfordulójáról, lesz pl. fordított nap, diákigazgató-választás, színházi  előadás, tanár-diák ügyességi sportvetélkedő is. A testvériskolák eleki találkozójára Borossebesről, Facsádról,  Turnu-Severinből /Románia/, és Nagykaposról /Szlovákia/ érkezik 25 diák és  öt felnőtt. Ebben a három napban a vendégek nem "csupán" az iskolát és  Eleket ismerhetik meg, hanem pl. Gyulát és Szegedet is, de lesznek humoros vetélkedők és sportversenyek is.
Rapajkó Tibor

ÍRÓ - OLVASÓ TALÁLKOZÓ
A Városi Könyvtár vezetőjének, Szabó Tibor kedves meghívásának eleget téve, 2006. március 23.-án író-olvasó, találkozón vehettünk részt. Örvendetes tény, hogy népes számú, mintegy 30 fő hallgatóság vett részt. Megismerhettük a Bárka című folyóiratot, amely irodalommal, művészettel, társadalomtudománnyal foglalkozik. Kiadja a Békés Megyei Könyvtár, megjelenik kéthavonta.
Városunkban a főszerkesztő és a szerkesztőbizottság tagjai mutatkoztak be. Főszerkesztő: Elek Tibor.  A Békés Megyei Könyvtár irodalmi osztályvezetője. 1984.-óta jelennek meg, a magyar nyelvterület, különböző lapjaiban kritikai tanulmányai, esszéi, publicisztikai írásai. Jelen kötete az elmúlt években írott irodalmi tárgyú írásaiból és a kortárs magyar irodalom jeles alkotóiból készített beszélgetésekből áll össze. Kedves, mosolygós, szinte „kisfiús” megnyerő modorú fiatalember. Az ünnepségen, közvetlenül, beszélgetett a tanárnőkkel, az egyszerű háziasszonyokkal is megtalálta az „alkalmas” témát. 
Kiss László: szintén fiatalember. Előadásában részletet hallgathattunk: Szindbád nem, hazamegy, első kötetéből, amely 2003.-ban jelent meg.
Kiss Ottó: Óriási tapssal kísértük, a Csillagszedő Márió c. verseskötetből hallott részletet. A ”Versek gyermekhangra”című kötetért, 2003. évben az Év Könyve díjban részesült a szerző. Óvodás korú gyermek „mondja” el szülei válásának történetét a saját szemével. Egy pici ízelítő a négy esztendős Márió világából: Amikor Apa elment, egy másik nénivel, Anyutól kaptam egy kiskutyát. Ezt mondta: no ezzel a kis jószággal, többet fogsz játszani, mint Apuval. Érdekes, a kiskutyám nem is hasonlít az Apura, neki csak két lába van, a kiskutyámnak, pedig négy.
Grecsó Krisztián: óriási sikert ért el. Harmincévesen József Attila díjat kapott. Az irodalom terén ez a legnagyobb szakmai elismerés. Első komolyabb sikerét a Pletykaanyu című novellás kötetével aratta. Az eleki  hallgatóknak, új regényéből: az „Isten hozott”-ból, olvasott fel.  Egy  pillanatot ragadott meg, hogyan fordul át egy tinédzser, a felnőtt kor küszöbén, újra fontosak lesznek a gyökerek. Nagy tetszést váltott ki Varga bakter, Őt az Alföldi tenger című, novellából ismerhettük meg.
Szabó Tibor a mi, könyvtárosunk. Szerényen mesélt készülő regényéről. Címe: Ciprus király, a mítoszok világába pillanthatunk be. Írásait olvashatjuk: a Bárka, az Árgus, és az Irodalmi Jelen, folyóiratokban.  Gratulálunk!Valamennyiüknek. 
Kívánunk munkájukhoz, erőt, egészséget. Visszavárjuk Önöket.
Rostásné Hotya Valéria 

József Attila: Mama
Már egy hete csak a mamára gondolok mindig, meg-megállva. 
Nyikorgó kosárral az ölében, ment a padlásra, ment serényen.

Én még őszinte ember voltam, ordítottam, toporzékoltam. 
Hagyja a dagadt ruhát másra, Engem vigyen föl a padlásra. 

Csak ment és teregetett némán, nem szidott, nem is nézett énrám, 
s a ruhák fényesen, suhogva, keringtek szálltak a magosba. 

Nem nyafognék, de most már késő, most látom, milyen óriás Ő, - 
szürke haja lebben az égen, kékítőt old az ég vizében. 

HÚSVÉT - A BIBLIA - A  FESTŐ ECSETVONÁSAI - AZ ÍRÓ LEÍRÁSA ALAPJÁN
A húsvét a keresztény világ egyik legnagyobb ünnepe. Jézus halálára, majd a bűn feletti győzelmére: a feltámadására emlékezünk. A nép, előtte még hozsannázva ünnepelte. Most „Feszítsd meg” kiáltozással, telített a föld, a tér, minden.  Pilátust lelkiismeret furdalás gyötri. A Szent Írásból ezt, olvashatjuk:” Kiméne Pilátus, és monda nékik: Ímé kihozom néktek, hogy értsétek meg, hogy nem találok benne semmi bűnt. /János ev.19.r:4.v./  Jézus, tiszta ártatlan, bűn nélküli élete az egész emberiségért tett áldozata, a nagy magyar festőt, Munkácsy Mihályt is megihlette. 1874.-ben festette: 
„Krisztus Pilátus előtt” című remek művét. A festmény keletkezéséről így beszél: A jelenet, borzasztó tragédia.  . Jézus, azért jött, hogy elhozza az igazságot, megváltsa a világot. A nép, Pilátussal a római birodalom prokurátorával halálra ítéli. Az a nép, amelyet Jézus egész szívével szeretett, akiért harcolt, akinek el akarta hozni az igazságot, elárulta és keresztre feszítette. Az a nép, amely öt  napja, még rajongva imádta a Megváltót. /Részlet: Dallos Sándor:” A Nap szerelmese” című könyvéből/
Munkácsy Mihály: festő, a magyar nemzeti művészet kiemelkedő mestere Békéscsabán asztalos inassággal kezdte, életútját. Amolyan sodró ember, aki könyörtelenül meghódítja ecsetjének a valóságot, lendületével a környezetét. Élete végéig  megtartja a szegények közül jött ember önérzetét. Világszerte ismertté válik, a Krisztus Pilátus előtt, Golgota, Milton festményei után. Munkácsy Mihály életrajzát Dallos Sándor:  „Aranyecset „   „A nap szerelmese” című regényekből ismerhetjük meg.
Dallos Sándor író: 1957-ben jelenik meg a nagy magyar festő életrajzának regénye. Nyomon követi, fiatalságának eseményeit, pályakezdő viszontagságait. Munkácsy Mihály tehetsége, energiája, szépség iránti vágya elpusztíthatatlan. Mint a nap, átsugárzik mindenen. Lebilincselően szép a történet. Megismerhetjük valamennyi remekmű keletkezésének körülményeit is.
Jó szívvel ajánlom mindenkinek elolvasásra.
Rostásné Hotya Valéria

Locsolkodás, kicsit másképp
A minap egy idős, kedves, jóságos, néninél jártam. Az ő kérésére, igazi neve helyett, hívjuk Juliska néninek. A saját húsvéti történetet mesélte el, a locsolkodásról. Íme: Szomorú voltam, a férjemet elveszítettem, egyedül maradtam. Kislányomat tanítattam, jó feje volt, így hát tanárnő lett, felkerült Budapestre. Egyszeriben Juliskából, Júlia lett. A vőm nagyon rendes ember, kimérten okos, jogász. Szóval telefonáltam nekik, hogy jöjjenek haza, ünnepeljünk együtt. De hát a kislányom: Mamikám, mi itthon Pesten ünnepelünk, úgy terveztük, hogy kipihenjük magunkat.
De azért, Te ne sírdogálj, majd telefonálunk. Mintha, az ugyanaz lenne. Gondoltam egyet. Sütöttem foszlós kalácsot, festettem hímes tojást. Várjatok a Keletinél.- szóltam oda Nekik telefonon. Nagyon örültünk egymásnak, kedvesek, aranyosak voltak. A kislányom, csak úgy ragyogott a boldogságtól. Megnéztük Budapestet, autóztunk, sétáltunk, cukrászdában voltunk. Ott marasztaltak. Este vendégek jöttek, én korán lefeküdtem. Reggel láttam, hogy már a nap régen felkelt, már délelőtt van. Nem mertem felkelni, csendbe szorongtam ágyamban. Vártam, vártam, úgy tíz óráig. Nem bírtam tovább. Döntöttem, haza megyek. Óvatosan bekopogtam. A lányom, a vőm, nagy morcosan ugyan, de kivittek a Keletihez. Mami! Miért nem tud már maga egyszer nyugodtan pihenni?- hallom kislányom szemrehányását. Utazok a vonaton haza felé. Egyszer csak mellém telepszik, egy fiatal család. Apa, Anya és kislányuk. A kislány, mint a tavaszi gyöngyvirág. Éjfekete, göndör haját fehér masni ékesíti. Először csak, méreget, kinéz magának. De azután, mintha dézsából vizet öntenének úgy árad belőle a szó. Vidáman, szünet nélkül mesél, mesél. Tudod, most mi megyünk a Messzi Mamához. Őt is meg kell locsolni, így húsvétkor. Igaz, Apa? Majd megsimogatom az öregedési csíkjait. Így ni! Puha kis keze, már siklik is homlokomon. Néni! téged kilocsolt meg? Ahá már tudom, senki. De semmi baj, Apának egy egész üveg kölnije van. Apa, leveszi a nagy táskát, és zsupsz, az egész üveg kölni a fejemre ömlik. Kiderült, hogy az utazás körülményeit nem viselte el nyomtalanul, eltört a csavar. Borzasztóan büdös volt, olyan oroszféle, de hát akkoriban azt lehetett kapni. Riadtan áll fel a fiatalasszony: Nincs semmi baj? A nevetéstől, csak a fejemmel jelzek, hogy minden rendbe. A kislány tapsikolt örömébe. Most vedd, úgy, hogy rengetegen meglocsoltak. Na számoljuk csak: egy, kettő, három, öt, szóval tíz. De Neked, nincs is piros tojásod? De már tartja is az arcát, hogy cuppanós puszit adjak. Apának is, mégis csak Ő volt a locsolós fiú. Ez már igaz, mosolyodik el a fiatalember. Anya felkapja kislányát, és már érzem is, hogy puha meleg, kis szájával cuppanós puszit ad- az én Gyöngyvirágom. Azon a húsvéton, mi négyen így locsolkodtunk. A néni igaz, szívet, lelket gyönyörködtető történetét lejegyezte: 
Rostásné Hotya Valéria

Szabó Katalin Zsófia: Húsvét

Kel fel az akarnok Nap,
ki csak vörös csipkét sző
tájtól rejtve színeit,
vörösben áll rét, erdő.
A fűben véres kereszt
áll most némán, meredten,
véres, vörös akarnokság
sikolt által mindenen

A mi Krisztusunk halott.
Kín keservben szenvedett,
mint virág elhullt élt e,
vasszegekkel veretett.
Fájdalomtól pompázva
a jajtól ékes arca,
vérét értünk kiontva
bukott el a bűn-harcba.

De Jézusunk ma is él.
Halálból föltámadott,
és hisszük erős hittel,
hogy a föld királya volt.
S tizenkét szempár
ízlelgette a látványt,
ahogy Isten Krisztusa
mennyországba fölszállt.

Az akarnok Nap megáll,
lenéz az ablakokba,
és bent sonka gőzölög,
s hallgat tojások hada.
Keresztre réved a Nap,
s néma gyászt mormol a táj,
a Nap s felhők hallgatják,
s hozzá a szél muzsikál.

De Krisztus föltámadott!

AZ ELEK VÁROS FEJLŐDÉSÉÉRT KÖZALAPÍTVÁNY
2005. évi KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE
A Közhasznú szervezetekről szóló 1997. évi CLVI. törvény vonatkozó jogszabálya kötelezően előírja - kiemelkedően közhasznú alapítványok esetében - a közhasznúsági jelentés készítését, az éves beszámoló jóváhagyásával egyidejűleg. A közhasznúsági jelentés elfogadása az Alapítvány kuratóriumának kizárólagos hatáskörébe tartozik. 
I. Működési Beszámoló
Alapítványunk - a 2005.01.01.-től 2005.12.31.-ig terjedő időszakban - az alábbi feladatokat látta el, összhangban az Alapító Okiratában (a továbbiakban: AO) meghatározottak szerint (hivatkozva a konkrét alapítványi célok megjelölésére):
Általános célú feladatok:
Az AO II. rendelkezése szerint: "Az Alapítvány célja: Elek város élehtőbbé tételének segítése, a város közigazgatási területén a terület és településfejlesztési, környezetvédelmi valamint közoktatási és közművelődési célok megvalósulásának segítése. Elek város önkormányzata intézményi infrastruktúrájának EU konformmá tétele, működésének segítése és a határon átnyúló kapcsolatok ápolása.
II. Számviteli Beszámoló
BEVÉTELEK 2005.december 31. (Adatok E Ft-ban)
A tétel megnevezése	Tárgyév
Nyitó egyenleg (2004. december 31.)	4,253
Magánszemélyek felajánlása	2,000
Kamat	11,380
Források összesen	6,633

KIADÁSOK 2005. december 31. (Adatok E Ft-ban)
A tétel megnevezése	Tárgyév
Világító testek bérleti díja (12 hónap)	2 878,633
Banki ktsg	20,541
Pszichiátriai Betegek Otthonának irodagép vásárlás	299,875
Városüzemeltetésnek átadott pénzeszköz – járdaépítés és kerítés készítés	600,000
Városüzemeltetésnek átadott pénzeszköz – Faház külső lángmentesítése	1 000,000
Mozgáskorlátozott Lépcsőzőgép vásárlása	300,000
Magyar Rákellenes Liga Eleki Szervezetének támogatása	50,000
Adminisztratív költség	1,855
Az Idősek Klubja és Otthona intézménnyel
jogviszonyban álló személy jogviszonyának megszűnésekor
pénzeszköz visszatérítés	970,000
Kiadás összesen	6 120,904

Záróegyenleg 2005. december 31-én: 670,729 EFt.
III. Költségvetési támogatás felhasználása
Költségvetési támogatás rétegződése
Az Alapítvány számára költségvetési támogatásból nem folyt be bevétel.
IV. Vagyon felhasználási kimutatás
A felhalmozási céllal beszerzett Mozgáskorlátozott Lépcsőzőgépet a Kuratórium használatba adta egy mozgássérült magánszemélynek..
V. Cél szerinti juttatások kimutatása
Alapítványunk- közhasznú működésének keretében - a következő cél szerinti juttatásokat folyósította, hátrányos anyagi helyzet és rászorultság miatt
a) Magánszemélyek részére biztosított cél szerinti juttatások
Juttatás megnevezése	E Ft.
Világító testek bérleti díja (12 hónap)	2878,633
Pszichiátriai Betegek Otthonának irodagép vásárlás	299,875
Városüzemeltetésnek átadott pénzeszköz – járdaépítés és kerítés készítés	600,000
Városüzemeltetésnek átadott pénzeszköz – Faház külső lángmentesítése	1000,000
Mozgáskorlátozott Lépcsőzőgép vásárlása	300,000
Magyar Rákellenes Liga Eleki Szervezetének támogatása	50,000
ÖSSZESEN	5128,508

A nyúl és a tojás napja
Az angolszász "Húsvét" (Easter) szó eredete 
A kereszténység előtti Eostre szóra vezethető vissza, legalábbisBede Venerabilis angol középkori történetíró szerint. A magyar húsvét szavunk a hús ekkori elfogyasztását jelöli. 
Bár Bede művében a történet szimpla kommentárként jelenik meg, jó tudni, hogy a 19. század előtt sehol,semmilyen formában nem kötötték össze Eostre nevét a húsvéti nyuszival. Elképzelhető, hogy ez egy ekkortájt megszülető történet volt,amelyet ügyes kezek illesztettek be a történetíró munkája.
De ki is volt ez az Eostre? Eostre istennőt, a tavasz és a termékenység úrnőjét Bede szerint a legtöbbször nyúlfejjel ábrázolták,a húsvéti nyúl pogány őse lehetett. A nyúl a termékenység szimbóluma, így a tavaszünnep és a húsvét pogány eredetű termékenységi rítusokra vezethető vissza. Bizáncban ráadásul a nyúl a kereszténység felvétele után egyenesen 
Krisztus szimbóluma lett. A termékenység másik ismert szimbóluma a tojás,tisztaság, a termékenység és elsősorban az élet, az újjászületés jelképe. Bede története szerint az istennő kedvenc madarát nyúllá változtatta, hogy ezzel is a gyerekeket szórakoztassa. A madárból lett nyúl azonban hamarosan színes tojásokat tojt,sa tojásokat az istennő a gyerekeknek adta.
A tojások festése ókori hagyomány, amit a 13. századtól írásos emlékek is megörökítenek. A húsvéti tojás első írásos említése 1615-ből Strasbourgból származik. Nyugat-Európában a leginkább kedvelt tojásfesték a piros, míg Kelet-Európában az arany volt. A többsznű tojások a 17. századtól terjedtek el.
A húsvéti nyúl eredetileg a német protestánsok trükkje volt,ne kelljen végigéhezni a katolikus hagyomány szerinti nagyhetet. 
A tojást tojó nyúl ötlete pedig az 1700-as években született meg az Egyesült Államokban. A pennsylvaniai holland telepesek az "Osterhase" vagy "Oschter Haws" (azaz a Húsvéti Nyúl) eljöveteléről meséltek gyerekeiknek. A Mikuláshoz hasonló ünnepi szokás szerint a jó gyerekek színesre festett tojásokat kaphattak a húsvéti nyúltól gondosan kikészített sapkáikba. A 18. században kialakult Halloweenhez és Valentin-naphoz hasonlóan a húsvéti nyúl szokása is rövid idő alatt elterjedt, a keresztény-zsidó ünnepkörhöz szorosan kapcsolódva pedig széles körben népszerűvé vált.
arlan

Tájékoztató adatok BÉKÉS megye 
02 .számú egyéni választókerületi eredményéről (GYULA)
A szavazókörök 98,57 %-ának adatai alapján (részeredmény 2006. 04. 23. 22:00).
Jelölt neve	Jelölő szervezet(ek)	Kapott érvényes szavazat	%
Dr. Perjési Klára	MSZP	15 921	52,08
Tóth Imre	FIDESZ-KDNP	14 651	47,92

Dr. Perjési Klára
Gyulán született 1947. szeptember 28-án; a mai napig ott él. Férje, dr. Szabó József nőgyógyász-onkológus, 34 éve dolgozik a Pándy Kálmán Megyei Kórházban. Három diplomás leányuk családban él, három unokájuk van. Az Erkel Ferenc Gimnáziumot Gyulán "Erkel Díjjal", az Szegedi Orvostudományi Egyetemet 1972-ben Szegeden "Summa cum laude" fejezte be. Két orvosi szakvizsgája, szakközgazdász másoddiplomája és köztisztviselői szakvizsgája van. A német nyelvet társalgás szinten beszéli. 1972-1974-ig a gyulai Megyei Kórház I. sz. Belgyógyászati Osztályán, 1975-1980-ig Gyula-Gyulavári 11.sz. orvosi körzetében dolgozott.1980-1989. január 31-ig Gyula Városi Főorvosa, majd 1989. február 1-től 2002. október 30-ig az Országos Egészségbiztosítási Pénztár ellenőrző főorvosa volt. 1998-tól 2002-ig Igazságügyi Szakértői megbízásokat is ellátott. Gyermekkora óta folyamatosan végzett valamilyen közösségi munkát. Úttörő és KISZ-tag, később tisztségviselő volt a Vöröskeresztben, a Hazafias Népfrontban. Az MSZMP-nek 1984-88 között volt tagja. 1992-ben alapította a "Gyula és környéke" Jóléti Szolgálat Alapítványt (országos hálózat volt), PHARE támogatással orvosi rendelőket épített Törökzugban. Az épület eladásából származó összeg tette lehetővé gyermek táborok és két másik Jóléti Szolgálat Alapítvány segítését. Az Egészséges Városok Országos Szövetségének alapító tagja és gyulai elnöke 1988-ban, 2002. végéig részt vett a helyi mozgalom irányításában. Alapító tagja, és elnöke 2002-ig az Egészségbiztosítási Orvosok Egyesületének. Versenyszerűen sportolt több sportágban, s egy-egy Senior versenyen ma is indul. 2003-ig - 28 éven át - sportvadászott.
(Az önéletrajzot a jelölt bocsátotta a választási szervek rendelkezésére és változatlan tartalommal kerül közlésre.)
Forrás: www.valasztas.hu
arlan