Eleki Krónika - 2005. október

GYURCSÁNY FERENC A KÖZÖS FELELŐSSÉGET HANGSÚLYOZTA
Történelmi jelentőségűnek nevezhető a magyar-román közös kormányülés, amely hatásában leginkább a francia-német kiegyezéshez hasonlítható
A magyarok és a románok számára csak egyetlen út létezik: a közös felelősségvállalás útja - hangsúlyozta az első magyar-román együttes kormányülésen Gyurcsány Ferenc. Társelnökként elmondott megnyitó beszédében a miniszterelnök román nyelven is elismételte: a románok és a magyarok sorsa közös, a mi sorsunk az együttműködés. Román kollégájához hasonlóan Gyurcsány Ferenc is a mostani ülés egyik legfontosabb feladatának azt nevezte, hogy az együttműködés révén egyszerű, ám az állampolgárok számára nagyon fontos dolgokat sikerüljön megvalósítani.
MTI

'56-ra emlékezve...
Október 23-ra egy mai magyar embernek, 1989 óta egy új államforma kikiáltását jelenti. Mély tisztelettel és főhajtással adózott Elek város lakossága a hősöknek, akik a mi szabadságunkért adták életüket. E szomorú nap megünneplésére 2005. október 23-án délelőtt 10 órai kezdettel került sor
Elek város Önkormányzata, valamint Képviselőtestülete és a Reibel Mihály Városi Művelődési Központ közös szervezésében. Az időjárás is kedvezett az ünnepségnek, így a Városháza mögötti '56-os kopjafánál gyülekeztek az emlékezők. A megemlékezést a Himnusz felcsendülése nyitotta meg.
Elsőként Pluhár László polgármester úr köszöntötte az egybegyűlteket, majd tisztelettel felkérte dr. Perjési Klára, Gyula város polgármesterasszonyát, aki egyben a Gyula és Környéke Többcélú Kistérségi Társulás elnöke, hogy tartsa meg ünnepi beszédét. A beszédet az alábbiakban olvashatják-szó szerint:
"Tisztelt Polgármester Úr! Tisztelt Ünnepeltek, Ünneplők! 
Ezen események közel 50 éve történtek. Emberi léptékben a közel 50 év nagyon hosszú időnek tűnik, a történészek szemében ugyanakkor nagyon rövidnek. Ha arra gondolunk, hogy valójában csupán jó 15 éve lehet beszélni Magyarországon '56-os eseményekről, s ezen jó 15 éve alatt az 1956 eseményeit aktuálpolitikai megítélés jellemezte elsősorban, még jó néhány évtizedet kell várnunk-feltehetőleg-, hogy elkészüljenek 1956 októberének a fejezetei a történelemkönyvek számára. A világ megítélésében azonban sohasem volt kérdéses, hogy Magyarországon 1956 októberében forradalom és szabadságharc zajlott. Forradalom mindenfajta elnyomás ellen, szabadságharc Magyarország függetlenségéért. A világ csodálta hazánkat. Csodálta, hogy kicsinységünk ellenére forradalomba és szabadságharcba kezdtek apáink némelyike az ország szimpátiájától, drukkolásától kísérve. Elsősorban Budapesten, a fővárosban mozdultak meg az emberek tömegei,
ahonnan az események elérték a vidéki Magyarországot, így térségünket, Eleket is. Magyarország 1956 októberi forradalma és szabadságharca világraszóló esemény volt, s egyúttal letéteményese a magyar demokráciának. Magyarország ma köztársaság, 15 éve biztosított az önkormányzatok
autonómiája, működése. A törvényi keretek tartalommal való megtöltése mindennapi feladatunk. Hogyan? Válaszként idézek néhányat Bibó István-A szabadságszerető ember
tízparancsolatából:
- A szabadságszerető ember... megköveteli magának és megadja másnak a minden embernek kijáró tiszteletet.
- ...a maga vagy más munkája értékének a leszállítását, az emberi kiuzsorázást , vagyoni vagy hatalmi helyzet kihasználást, s egyáltalán semmiféle kizsákmányolást nem tűr.
- ... szüntelenül szem előtt tartja, hogy az emberi szabadság és az emberi méltóság egy és oszthatatlan.
- ... bízik a közösség erejében, az emberek többségének tisztességében.
Mindezekből következik, hogy a szabadság és a demokrácia eszméinek megvalósulása nem magától van. Különböző mértékben és módon folyamatosan munkálkodnunk kell rajta, figyelmeztetnünk kell egymást.
Sok még a tennivalónk.. . Számomra a szabadság és a függetlenség a félelem nélküli életet jelenti. Senkinek ne kelljen véleménye miatt politikai retorziótól tartani! Senkinek ne kelljen a szegénység szülte kiszolgáltatottság miatt félni.
Emlékezzünk és hajtsunk fejet '56 eszméi és hősei előtt!"
Az ünnepi beszéd után megható és szívbe markoló műsor következett, melyet a dr. Mester György Általános Iskola és a Talentum Művészeti Iskola tanulói adtak elő. Összefogójuk és betanítójuk Lénárt Istvánné igazgatóasszony volt.
A műsor után a jelenlévők /önkormányzat, kisebbségi önkormányzatok, intézmények, civil szervezetek képviselői, illetve a pártok részéről, az MSZP, Fidesz/ mély főhajtással elhelyezték a megemlékezés koszorúit a kopjafánál.
Az ünnepség a Szózat dallamával és szövegével zárult, melynek egyik verssora még most is a fülemben cseng, és összeszorítja a szívemet: "A nagyvilágon e kívül, / Nincsen számomra hely, /  Áldjon vagy verjen sors keze: / Itt élned, halnod kell."
Nádor Mária

A HUMÁN SZOLGÁLTATÓ KÖZPONT MUNKÁJÁRÓL
A Humán Szolgáltató Központ munkájáról beszélgettünk Bodorló Borbála megbízott vezetővel. Szolgáltatásainkkal 1997. óta állunk a lakosság rendelkezésére, Családsegítő és Gyermekjóléti Szolgálat néven. Szolgáltatásaink: Családsegítés, gyermekjóléti szolgáltatás, adósságkezelési tanácsadás, közösségi pszichiátriai ellátás, utcai szociális munka, fogyatékos személyek nappali ellátása, házi segítségnyújtás. Munkánk nagyon sokrétű, de nem egyedül dolgozunk. Segítségünkre van a Helyi Önkormányzat, a Nyugdíjas Egyesület, Civil Szervezetek. Mindenkinek segítünk saját gondjainak  megoldásában. Forduljon hozzánk bizalommal, ha problémáit nem képes egyedül megoldani, ha segítségre van szüksége, hogy az első lépéseket megtegye, ha adományaival segíteni szeretné az arra rászoruló embertársait. Köszönöm a beszélgetést.
Rostás Lajosné

III. Nyugdíjas Népdalkörök Békés Megyei Találkozója Elek - 2005 október 1.
Jó kedvvel és vidámsággal indult az idei év októbere a Reibel Mihály Művelődési Központban. A hónap első napján került megrendezésre a Hagyományőrző Nyugdíjas Énekkarok és Népdalkörök Találkozója. A rendezvény immár harmadik éve zajlik nagy sikerrel, amely elsősorban Nedreu Dávidné és Árgyelán György kitartó munkáját dicséri.
A program Pluhár László polgármester megnyitó beszédével kezdődött, ezután szebbnél szebb dalok csendültek, amelyeket az előadó csoportok, nem meglepő módon sokszor a közönséggel együtt énekelték. A délelőtt folyamán fellépett az eleki Nyugdíjas Énekkar, a battonyai  Harangvirág Énekkar, a mezőtúri Búzavirág Népdalkör, a  szabadkígyósi Vadvirág Pávakör, a békéscsabai Majus 1. Nyugdíjas Klub, a dombiratosi Kékvirág Nyugdíjas Klub és a mezőkovácsházi Ezüstfenyő Dalkör, A dalok áradatát csak az ebédre feltálalt sertéspörkölt tudta megszakítani. 
A rendezvény az emléklapok átadásával és Dr. Karsai József országgyűlési képviselő elismerő szavaival zárult. 
Árgyelán Erzsébet

„Nem csak a 20 éveseké a világ…”
 Nagyszabású rendezvény keretében ünnepelték meg Eleken a nyugdíjasok napját. A programnak a Reibel Mihály Művelődési Központ adott otthont, ahol közel 200 nyugdíjas volt jelen. 
A rendezvényre az Elekiek mellet érkeztek még nyugdíjas csoportok Magyarbán-hegyesröl, Nagykamarásról, Lőkösházáról, Szabadkígyósról, Mezőkovácsházáról.
A vendégek először az eleki Edel Nachtigal tánccsoport előadását nézhették meg, majd ezt követte az Elek Táncegyüttes bemutatója. Nem maradt el a méltán népszerű tombolahúzás sem, ahol nagyon sok nyeremény talált gazdára. A rendezvény jó hangulatáról az eleki Nyugdíjas Klub tagjai gondoskodtak. 
   A program táncos mulatsággal zárult, ahol az idősebb korosztály fiatalokat megszégyenítő módon ropta a  táncot. 
Árgyelán Erzsébet

Kedves Diákok!
A Reibel Mihály Művelődési Központ
október 27-től az alábbi szakköröket
indítja:
- Agyagozó szakkör
- Kézműves szakkör
- (Szín)játszó szakkör
- Versbarátok Köre
Jelentkezés és bővebb információ a Művelődési Központban.
Mindenkit szeretettel vár: Árgyelán Erzsébet és Buksa Tímea

LEZÁRULT A BÉKÉS MEGYEI BELTERÜLETI VÍZRENDEZÉS BERUHÁZÁSÁNAK ELSŐ ÜTEME
Ünnepélyes keretek között Varga Zoltán, a Békés Megyei Közgyűlés elnöke 2005. október 11-én Békéscsabán, a megyeházán rendezett ünnepségen jelentette be, hogy nyolc körös-völgyi településen befejeződött a Békés megyei belterületi vízrendezési program beruházásának első üteme. A program előzménye, hogy a csapadékos időjárás miatt időről időre jelentős belvízkárok keletkeztek tucatnyi Békés megyei településen. Végül hosszas előkészítés után az Országgyűlés 2003-ban indította el a címzett támogatási beruházás segítségével az összesen 31 térségi településre kiterjedő komplex belterületi belvízvezetési programot, amely több ütemben valósul meg. Az első ütemben Békés, Békéscsaba, Békéssámson, Gyula, Orosháza, Elek, Lökösháza és Kétegyháza vett részt. Az itt folyó beruházásokat összesen 1,4 milliárd forinttal támogatta a központi költségvetés, a valamivel több mint 1,6 milliárdos összköltség fennmaradó részét a települések állták. Közel 90 kilométer csatornahálózat építését végezték el az építők az utóbbi egy évben, ennek révén, 12 átemelőt építettek, és összességében közel 170 ezer ember belvízfenyegetéssel szembeni mindennapjait tették biztonságosabbá – hangozatta az ünnepségen Varga Zoltán, a Békés Megyei Közgyűlés elnöke. Ehhez hozzátette, a második ütem hat településen már hozzáfogtak a beruházáshoz, míg a harmadik ütemre elnyert állami címzett támogatás segítségével további 9 településen folyik a projekt előkészítése. Varga Zoltán ugyanakkor nem rejtette véka alá, hogy az utolsó, negyedik ütem megvalósítására nem sikerült állami címzett beruházási forrást nyerni. Ám a kész tervek nyomán megvan az esély arra, hogy az Európai Unió következő, 2007 és 2013 közötti költségvetésében lévő pályázati források egyikét megnyerve az eredeti terveknek megfelelően megvalósítható az összességében 5-6 milliárd forint értékű beruházás. A békéscsabai rendezvényen részt vett és előadást tartott dr. Varga Miklós, a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium vízügyi helyettes államtitkára, aki a beruházás első üteme elkészülte alkalmából örömét fejezte ki. A szakember elmondta, hogy egy felmérés alapján Magyarországon valamivel több mint 100 milliárd forint volna szükség ahhoz, hogy a veszélyeztetett mintegy 800 településen megoldják a belterületi vízrendezés kérdését. A helyettes államtitkár előadásában nagy hangsúllyal szólt arról, hogy az elkészült és meglévő védművek esetén nagyon fontos feladat azok rendszeres karbantartása.
Bod Tamás, a Békés Megyei Önkormányzat sajtószóvivője

Testületi ülésről…….
Elek Város Önkormányzata Képviselő-testülete szeptember 26-án tartotta soros ülését.
Pluhár László polgármester köszöntötte a megjelenteket, majd javaslatot tett jegyzőkönyv hitelesítőre 2 fő személyében. A képviselő-testület egyhangúlag elfogadta.
Pluhár László ezután a lejárt határidejű határozatok végrehajtásáról szóló  tájékoztatóra tért át. A testület határozata alapján az eredeti javaslat elfogadása mellett öntött a testület egyhangúlag. A képviselő-testület ezután elfogadta a napirendeket.
I. napirendként beszámoló a 2005.éves költségvetés I .félévi végrehajtásáról. Néhány észrevétel után a testület elfogadta a beszámolót.
II. napirendként a Városi „Reibel Mihály” Művelődési Központ működéséről hangzott el  tájékoztató, melyet a testület egyhangúan elfogadott.
III. napirendként került sor a helyi önkormányzati rendeletek felülvizsgálatára. A beterjesztett  módosításokat a testület egyhangúan elfogadta.
IV. napirendként szerepelt a közbeszerzési szabályzat módosítása. Néhány javaslat, megjegyzés után a képviselő-testület egyhangúan elfogadta a javaslatot.
V. napirendként a  könyvtárvezetői és az Eleki Víz- és Csatornamű Üzemeltető Kft. vezetői  pályázatának meghirdetése szerepelt.
VI. napirendként az Ottlakai úti köztemető karbantartási munkáiról szóló beszámolót hallgathatták a képviselők, és hoztak határozatot a végrehajtás időpontjairól.
VII. napirend a Bursa  Hungarica ösztöndíjpályázat elbírálásáról szólt, melyre kijelölték az Oktatási- Kulturális és Sport Bizottságot.
VIII. napirendként a Pszichiátriai Betegek Otthona szakfelügyeleti ellenőrzése szerepelt.
IX. napirendként a  Napköziotthonos Óvodák Alapító Okirat módosítása szerepelt.
Egyebek: 
-Elek város ország-zászlajának újbóli felállítása 
-Előirányzat módosítási kérelme. 
-Tájékoztatás a Biomassza Kft. létrehozásáról 
-Játszóterek állapotfelmérése 
-A Román Hagyományőrző Táncegyesület kérelemmel fordult az önkormányzathoz , hogy milyen joga van a Román Kisebbségi Önkormányzat elnökének emberek felett, miért zárta Őket ki a székházból? A felgyülemlett problémák tisztázása a két fél között  kell megtörténnie.
-Ezután a testület kérelmek ügyében döntött: 
-Lőkösházi út lakóinak kérelme Szlovák kisebbségi Önkormányzat 
-Faház Büfé üzemeltetése
-Közmunkaprogram pályázat
-Tóth Imre országgyűlési képviselő levele
-Iskolatej program
-A napirendek megtárgyalása után a testületi ülés zárt üléssel folytatódott.
Lantos Mihályné

„Szivárvány Napok„
A Humán Szolgáltató Központ és a Reibel Mihály Művelődési Központ szervezésében kerül megrendezésre 2005. november 3-4. a „Szivárvány Napok„ programajánlat
2005. november 3. (csütörtök):
10.00:
- Rendezvény ünnepélyes megnyitása
- Programok ismertetése
- Aerobik show
- Bűvész show
- Rajzverseny eredményhirdetés
12.00:
- Ebéd
13.00:
- Tátika
- Discó
2005. november 4. ( péntek ):
9.00:
- Kresz-teszt
- Játszóház ( kézműves foglalkozás, activity)
12.00:
- Ebéd
13.00:
- Rendezvény zárása
Helye: Művelődési Központ, Elek Kossuth 13.
Minden gyermeket szeretettel várunk

Hagyományos szüreti lovas-felvonulás és - bál
Az Eleki Szabadidős Lovas Klub szervezésében  második alkalommal október 7-én került sor az immár az egész várost megmozgató ünnepségsorozatra. Miért ünnep ? Az emberek várták a felvonulókat, kellő hangulattal, kulturáltan kapcsolódtak a felvonulók által bemutatott produkciókhoz. Jómagam (mint tudósító) a város számos pontján tapasztaltam azt, hogy a ló, a lovas-sport szeretete egyre inkább teret kap az emberek gondolkodásában. Nagy szeretettel, büszkeséggel szóltak a városunkban megrendezésre kerülő színvonalas versenyekről, és szinte senki sem hagyta ki a rendezvények fő szervezőit, jelen esetben Barna Gergely és családját, akiknek „profi” módon sikerült ez a rendezvény is. Talán igen nehéz és göröngyös út vezetett idáig, de gyönyörű állományuk egyre több elismerést, országos meghívást hoz számunkra. De, térjek vissza a programra. Délelőtt 10 órakor indult a felvonulók csapata a Barna-tanyáról – 16 fogat és egy hátas ló. A fogatok összetétele méltán mutatta be az egykori paraszti élet és a jelenkor közötti különbséget. A lőcsös parasztkocsi, és a csodálatos hintó kontrasztját. A kocsik egyikében helyet kaptak Gál László és Gera Krisztina tánctanárok tanítványai, akik a város több pontján megmutatták mit tudnak, hiszen olyan fergeteges hangulatot teremtettek, hogy bárki megirigyelheti tőlük.  A Nyugdíjas Énekkar tagjai egy igen szépen  dekorált kocsiból kápráztatták a nagyérdemű közönséget – sikerrel. Mire a kijelölt útvonalat bejárták elfogyott a kínálásra szánt pogácsa, must, és bor. Mindenki nagyon jól érezte magát, a résztvevők és a vendégek is, akik szinte végigkísérték a felvonulókat. Este Barna János tanyáján családias környezetben folytatódott a program. Tóth Lajos és zenekara gondoskodott a talpalávalóról, és természetesen nem hiányzott a finom vacsora sem. A jelenlevő mintegy 200 vendéget ifj. Barna Gergely köszöntötte, majd Pluhár László polgármester mondott ünnepi köszöntőt, és kívánt további jó szórakozást. Ez nem volt nehéz, hiszen a vendégek igen jól ismerték egymást, szinte azt lehet mondani a lovak szerelmesei. Ezt érzékelve és látva kezdtem el kutatni.      Miért nyújt a ló ekkora érzelmeket ? 
Látványa teszi-e vagy viselkedése ?  Inassága, kecsessége vagy egyénisége éppen ? 
A válasz egy EDWARD TOPSEL nevű természetvizsgáló majd 400 esztendeje írt traktusában olvasható volt. Azt írja róla „ a ló ritka szép testű és fennkölt lelkületű állat. Lelki tulajdonságai közt is a legfigyelemreméltóbb, hogy háborúban és békében egyaránt ernyedetlen szeretettel és kötelességtudattal szolgálja az embert, miért is a négylábúak rendjében a legnemesebb és legszükségesebb. Szolgai alázattal páros úri büszkesége teszi az ember szemében ellenállhatatlanná. Négylábú társaink tisztessége nemzedékről nemzedékre száll és terjed.”  
Kedves Rendezők, Szervezők! Reméljük, hogy Elek város lakossága még hosszú éveken, évtizedeken át lesz egy ilyen nagyszerű rendezvény résztvevője.
Lantos Mihályné

Jeles napok – Október
4.  Assisi Szent Ferenc napja : 1181-ben született Assisiben A ferences rend megalapítója, aki alázatosságot és az irgalmasságot hirdette.  (Őróla szól a Napfivér, Holdnővér film.) Bálint Sándor gyűjtéséből megtudhatjuk: ha ilyenkor ültettek kotlót, a gazdasszonyok nyírfaágat tettek a fészekbe, hogy a csirkék el ne pusztuljanak. Úgy gondolták amíg ki nem kelnek a csirkék, megvédi őket a gonosz hatalmaktól. 
15. – Teréz napja
Szent Teréz a XVI. Században élt. Sokfelé szüretkezdő nap volt ez a nap.Bálint Sándor szerint asszonyi dologtiltó nap volt ez a nap, amikor nem lehetett mosni és kenyeret sem süthettek az asszonyok.
21. - Orsolya napja.
A Somló-vidéken ez a nap volt a szüretkezdés hagyományos ideje.A pásztorok úgy tartották, ha Orsolya-napkor szép az idő, akkor  az karácsonyig meg  is marad.
26.- Dömötör napja
A keleti egyház kedvelt szentje volt, aki a IV. századi nagy keresztényüldözések  idején halt vértanú halált. Ezt a napot juhász-újévnek is nevezték, mert sokfelé ezen a napon számoltak el a juhászok gazdáikkal.
28.- Júdás napja
Ez a nap arról nevezetes, hogy Hegyalján ilyenkor kezdték a szüretet.
Baranya falvaiban a Simon - Júdás-napi hidegre utalnak a rigmusok:
„Eljött a Simon, Júdás
Dideregve fázik a gulyás”
Nádor Mária

Rövid hírek a Német Kisebbségi Önkormányzat és Egyesület életéből
Az Eleki Krónikát Wittmann György úr tájékoztatta az alábbi eseményekről, aki az Eleki Németek Egyesületének elnökhelyettese.
Joschi Ament kezdeményezésére Németországban fiatalokból alakult egy egyesület. Ezek a fiatalok, bár már kint születtek, de még szüleik révén kötődnek Magyarországhoz, illetve főként Elekhez. Céljuk az, hogy kapcsolatot tartsanak fent Elek városával és a még élő hagyományokat odakint is továbbvigyék.
Október 15-én került megrendezésre- Mezőberényben- a XIV. Német Anyanyelvi Nap. Az eleki németek is 31-en képviseltették magukat a színvonalas rendezvényen. Röviden a programról: 8 órától a helyi evangélikus templomban istentiszteleten vettek részt, mely németül folyt. Innen átvonultak a Művelődési Központba, ahol egy kis vendéglátás fogadta őket. Itt volt a csoportok bemutatkozása, de a műsorszámok előtt Varga Zoltán a közgyűlés elnöke és Wagner Márton a helyi németség elnöke köszöntötték az egybegyűlteket. A nyolc település német csoportjainak bemutatkozása között szerepelt az eleki német ifjúsági csoport is; 	műsorszámukkal színesítették a programot. A szereplés után a Berény Szállóban folytatódott a program, ahol ízletes ebédet fogyasztottak el. 	Délután 2 órától pedig a helyi mezőberényi csoportok (óvodástól a felnőttekig) mutatkoztak be. E program legvégén egy meglepetés várta a közönséget: a világhírű mazsorettcsoport világító-botos táncbemutatója, 	mely elkápráztatta az egybegyűlteket. Jó lenne velük találkozni a 2006-os eleki Világtalálkozón! 
Az eleki csoport tagjai – dús élményekkel a szívükben - érkeztek haza az  esti órákban. 
Nádor Mária

A Városi Könyvtár
vezetője köszönetét fejezi azoknak az állampolgároknak,  akik a személyi jövedelemadójuk 1%-át az intézménynek ajánlották fel 2004-ben. A kapott összeg 18.176.-Ft. Ezt az összeget a költségvetésből megpótoljuk és vásárolunk egy DVD lejátszót és DVD lemezeket.
Szívesen vennénk, ha továbbra is támogatnák intézményünket. Adószámunk: 16655049-1-04
Segítségüket, támogatásukat köszönjük.
Nádor Mária könyvtárvezető

Ismét a temetőről…
Az Eleki Krónika legutóbbi számában olvashattuk, hogy két adományozó úr locsolókannát és tartókat adott a hozzátartozókat látogatóknak. 
Most ismét csoda történt a temetőben. E csoda megteremtője Schneider József úr Németországból. Itt jártakor észrevette, hogy milyen elhanyagoltak a bejárati kapuk és megszületett a fejében, és főleg a szívében a segítés gondolata. Mielőtt visszautazott három szakemberrel megbeszélte a teendőket, és a munkálatok felügyeletét Wittmann Györgyre bízta, aki az egyházközség képviselő-testületi tagja is. A három szakember folyamatosan végezte az alábbi munkálatokat: először a Temető sori bejárati kapu pilléreinek javítását végezte el Halasi Antal, őt követte a lakatos munkát – nagykapu és kiskapu zárhatóságát- végző Halasi György. Azután került sor a kapuk lefestésére. Itt mind a két bejárati kapu megújult (a kétegyházi út felőli is). Ezt a feladatot pedig Kaczkó András végezte el.
Köszönet és hála a közreműködőknek és főleg a felújítás kigondolójának az anyagi támogatásért Schneider József úrnak.
Nem csak kívülről újult meg a temető, hanem a kápolna belső bútorzata is. Itt újból megemlítünk egy segítőt, Nánási Mihály képviselő úr személyében, aki a festéshez festékeket, ecseteket, csiszolópapírt ajánlott fel. Zrinyi György temetőőr pedig társadalmi munkában elvállalta, hogy a festési munkákat elvégzi.
Nádor Mária

A Középiskolában történt …
Országos szaktanári továbbképzés
2005. október 10-11-én a Radványi György Középiskolában a lovas képzést
folytató iskolák szaktanárai és szakoktatói részére az FVM Képzési és Szaktanácsadási Intézete továbbképzést szervezett.
Az első napon a résztvevők megtekintették a Mezőhegyesi Állami Ménes Kft-t, majd a visszautazás után Zámbó András igazgató köszöntötte a vendégeket, amit dr. Szajkó István előadása követett a 2005-2006. évi szakmai és vizsgakövetelményekről, ami után mindenki elmondhatta az ehhez kapcsolódó véleményeit is.
Itt elhangzott pl. kritikaként az, hogy kár volt kivenni a kötelező vizsgaanyagból Kincsem életrajzát, hisz betettek helyette egy olyan francia lófajtát, ami nem is olyan jelentős ./Legközelebb csak 2007-től fognak változni a követelmények, de lehet hogy addigra beépítik az itt elhangzottak
is!/
Másnap Perei Gábor /az eleki iskola tanára/ előadása hangzott el  A futószárazás elméleti oktatás kérdései címmel, mely során az érdeklődők a témához kapcsoló történeti áttekintést is kaptak, külön kiemelve a magyar vonatkozásokat is: pl. azt, hogy csak a Horthy-korszaktól kezdődően használják a futószárazás kifejezést, hisz előtte nem volt magyar kifejezés rá! Utána az elhangzottak egy részét az előadó az iskola tangazdaságában be is mutatta, amikor is többen megjegyezték, hogy a saját iskolájukban nincsenek olyan kedvező feltételek, mint itt, Eleken!
Az ország egész területéről összesen 17 személy jelentkezett a továbbképzésre, még Bábolnáról is, ami önmagáért beszél!
A művészeti iskoláról
A helyi középiskolában három éve folyik alapfokú művészeti oktatás. /Két évig egy szegedi művészeti iskolához tartozott, mostantól pedig a gyulai
Erkel Ferenc AMK Művészeti Iskolához, aminek több telephelye van Gyula
környékén./   Az oktatás célja főképpen az, hogy a kollégista fiataloknak értelmes
szabadidős elfoglaltságot biztosítson, illetve olyan dolgokat tanuljanak,
amelyet később is hasznosítani tudjanak.
Ebben a tanévben a művészeti iskolában ez év szeptemberében 130-an iratkoztak be, az igazgató Kozma János.
Most a következő tanszakok léteznek: Fatárgykészítő, faszobrászat /Galina Lajos vezetésével/, néptánc /Bágy Györghy/, szíjgyártó /Galbács Mihály/, tűzzománc /Kulcsár Márta/. A tanárok egy része eleki, pl. Busa László tanár úr is tanított itt két évig fafaragást.
Nem a művészeti iskolához tartozik, de működik egy tíz fős mazsorett csoport is, aminek a vezetője Gyüre Enikő, aki a helyi középiskola tanulója.
Az iskola bizonyítványt is ad. A tanulók 90 %-a nagyon jó eredményt ér el!
Szavalóverseny
2005. október 5-én a középiskola új könyvtárában szavalóversenyt rendeztek. Az idén hazafias verseket mondtak a diákok. A következő eredmény született:
1. díj Lévai Csilla /11. D./,  2. díj Purecse Nikoletta /9.D./ 3. díj Erdős Henrietta /9. D./ . Dicséret: 
Zahorecz Tímea /12. C./, Bíró Károly /11. A./
Nyelvek napja
Az idén első alkalommal a középiskolában megtartották a nyelvek napját
/szeptember 26./ szeptember 22-én a 9. osztályosoknak, és a szilenciumi órák előtt a kollégistáknak , amikor is R.T. méltatta ennek a napnak a jelentőségét, majd egy részletet néztek meg németül A bukás című filmből.
Ismerkedés Elekkel
Az idén is folytatódott az a hagyomány, hogy a 9. osztályosok városunk legrégebbi, műemlék jellegű épületében, a katolikus templomban tájékoztatást kapnak Elek egyház-, illetve helytörténetéről. /Ez évben október 11-én Mátyás János plébános úr és R.T. beszélt a diákoknak./
Rapajkó Tibor

Gazdasági és népesedési problémák
Mint köztudott, az EU-ban komoly gazdasági és népesedési problémák vannak,
amelyek ugyanúgy sújtják a most belépőket, mint az egykori alapítókat is. Talán kevésbé ismert, de az unió leggazdagabb országa Luxemburg, ahol az egy főre jutó bruttó nemzeti termék értéke 48. 900 USA-dollár, ami pl. Németországban "csak" 26. 600, míg hazánkban "csupán" 13. 300 dollár volt!
Egy érdekes írás jelent meg a Luxemburger Wort 2005. október 8-ai internetes számában /www.wort.lu/ az ottani gazdasági és demográfiai problémákról, amelyek a hasonlóságok miatt nekünk is érdekesek lehetnek. /650. 000 Einwohner im Jahr 2055--- 650. 000 lakos 2055-ben/
A cikk szerint nincs semmi ok a pánikra Luxemburgban, mert 2055-re az ország népessége 645. 467 lesz, ami növekedés a mostani 429. 467-hez képest, de kevesebb a korábbi elképzelésekhez viszonyítva /700. 00/. A népesség növekedése ott sem a természetes szaporodással magyarázható, hanem főképpen a bevándorlással. Ott évente 2. 800 fő bevándorlóval számolnak, hisz a luxemburgi nők gyermekvállalási kedve sem nagy /1, 8 az átlagos gyermekszám/.
A munkarőhiányt úgy próbálják orvosolni, hogy a környező országok régióiból várják az ingázó munkavállalókat, de bíznak a folyamatos gazdasági növekedésben is. /Igaz, a mostani jövőképüket az évi 3 %-os növekedésre építik, ami kevesebb a korábbi tervekhez viszonyítva!/
Végül néhány gondolat: 50 év sok idő, nehéz előre "jósolni". /Én luxemburgiként azért nem lennék ennyire optimista!---R.T./ Tény: komoly bajok vannak, ami ellen tenni kell. A viszonylagos jólét csak emberek munkájával tartható fenn, tehát minél több gyermeknek kell megszületni pl.
Luxemburgban, de nálunk is.
Milyen ország az, ahol az emberek egy jelentős része úgy érzi, nincs szükség gyermekekre? /Hazánk népessége 1981 óta 600. 000 fővel csökkent!/ A pénz nem lehet ilyen fontos, nem lehetünk ennyire önzők, mert nagy árat fognak fizetni utódaink, bármennyire is kevesen is fognak lenni /sajnos/! 
Rapajkó Tibor

Az Eleki Románokért Egyesületről
2005. szeptember 27.-én új egyesület alakult városunkban: az Eleki Románokért Egyesület. Az alakuló gyűlésen 26 fő alapító tag  jelent meg. 25 igen szavazattal 1 fő tartózkodással dr. Szelezsán Jánost választották az egyesület elnökévé.
- Az elnök Úrral beszélgettem:
- Kérem, tájékoztassa a lakosságot, az egyesület céljáról, munkájáról.
- Először is szeretném az alapító tagság által megválasztott, munkatársaimat bemutatni: Sarkadi Ferenc elnök helyettes, Mészáros Jánosné titkár.
A Felügyelő Bizottság tagjai: Elnök: Koszta János, Tagjai: Kosztin Barna Anita, Móga Lászlóné
Az egyesület célja: az eleki románság érdekeinek hatékonyabb képviselete.
- Feladatul a következőket tűztük ki: 
1. A román közösségek tevékenységének támogatása:
A Görög Keleti Ortodox egyházzal szeretnénk szorosabbá tenni a kapcsolatot.
A román temető működését, tisztaságát, rendezettségét is szemmel tartanánk. Szükség esetén részt vennénk a, problémák megoldásában
2. Figyelemmel kísérjük a helyi románság helyzetének alakulását.
3. A román nyelvoktatás segítése, a mindenkor jelentkező problémák megoldásának segítése, az ide vonatkozó törvények figyelembe vételével.
4. Az anyaországi kapcsolatok testvérvárosi kapcsolatokban való aktív részvétel a rendezvények segítése.  
5. Tervezünk kirándulásokat, a környező romániai városokba, falvakba.
6. Városi és nemzetiségi fórumok, tanácskozások megszervezését vállaljuk.
7. Szorosabb kapcsolatot építenénk ki, a környező románlakta településekkel: Kétegyháza, Méhkerék, Battonya.
8. Kulturális tevékenység keretén belül tánc, ének, kézimunka, stb.. mozgalom és szokások felélesztése.
A Román Kisebbségi Önkormányzat működése mellett, szükség volt az egyesület megalakulására?
Több Eleki származású lakos igényként kérte. Az egyesületbe nem csak román származású léphet be, alapszabályunk szerint tagja lehet az egyesületnek az aki elfogadja az alapszabályt, befizeti a tagdíjat, és tenni szeretne valamit a románságért.
- Hol fogják tartani a taggyűléseket?
- A Román Kisebbségi Önkormányzat székházába. /József A. u. 10./
- Kik vehetik igénybe a székházat?
- Mindazok, akik a románsággal összefüggő társszervezetek, valamint a román emberek részére továbbra is térítésmentesen rendelkezésre bocsátjuk a székházat. Társzervekkel együttműködési megállapodást kötünk, amelyben rögzítjük, hogy akik igénybe veszik, felelősséggel és rendeltetésszerűen használják
- Köszönöm a beszélgetést.
A megalakult új egyesületnek sikeres, eredményes működést kívánunk.  
Rostás Lajosné

Lelkembe zene csengett
Nagyon jó érzés, útra kelni, utazni messzi földekre. Megismerni más emberek szokásait Nyári melegben napozni, megmártózni a Balaton hűsítő vízében. Kirándulni, legyőzni a magasságot, hegyet mászni. Megcsodálni Budapest szépségét, a műemlékeket. Együtt rohanni, sietni az emberekkel. Mégis, bárhol vagyok, ha meglátom városunk határát, a jelzőtáblát, szívem nagyot dobban. Haza érkeztem. Ezt az érzést szeretném, megosztani a kedves olvasókkal, az alábbi eszperente versemmel.

ELEKNEK

Kedden este, elestem, megbetegedtem,
Rettenetesen elkeseredtem,
Meleg kenyeret ettem, eper dzsemmel
Sebesen, Pestre mentem.

Reggel, felkeltem,
Felemeltem fejem, szemem   
Csendesen elmerengtem	
Lelkembe zene csengett

Szeretlek kedves Elekem
Helyem, tervem, Benned leltem
Gyermekemet, felneveltem.
S e remek verset, Neked jegyeztem.

Elek, 2005-10-11
Rostás Lajosné

Szüreti mulatság
Október 13-án szüreti mulatságot tartottunk a középikolában, ami szintén a helyi, de az iskolai hagyományoknak is megfelel. 1992-től tavaly őszig Klemm Veronka tanárnő szervezte, aki még a helyi művelődési házból "hozta át" ezt a szép hagyományt. A szüreti mulatság a következőkből áll: szőlő gyűjtése, díszítés, utána mókás játékok, végül zene. Az idén már Kozma János szervezésében folytatódik ez a hagyományápolás.
Rapajkó Tibor

Előzetes a novemberi szám tartalmából:
- Márton-napi felvonulás, november 11.
- Szivárványnapok, november 3-4.
- Szlovák nap, november 26.
- Búcsú Bauer Ferenctől
- Egy zsebkönyv családfakutatáshoz
- Vajon miért? Elekiek részvétele…

Vígh úr Ausztráliából
Mint ismert,a történelem viharai nem kímélték Eleket sem. Sok  ember kényszerült arra, hogy elhagyja hazáját, mert egykor úgy gondolták, nincs lehetőségük /sajnos/ a boldogulásra. Ezek közül sokan szép karriert futottak be, de szinte minden esetben az is közös, hogy ragaszkodnak a szülőhazához, vagyis a magyar gyökerekhez. 
Az elekiek világtalálkozója is csak megerősíti ezt, hisz szinte minden kontinensről látogatnak haza ekkor elekiek, de máskor is, mint ahogy pl. Stephen Vigh, vagyis Vígh István is! Vígh István már több évtizede Ausztráliában él, de azóta is szépen őrzi anyanyelvét, és büszke eleki származására is. Figyelemmel kíséri a magyarországi eseményeket, de pl. az internet segítégével az Eleki Krónikát is olvassa, de levelezik elekiekkel is. 2005. szeptember 19-én, vagyis 49 év után először az életében nagy esemény következett be, mert ellátogatott Elekre, sőt a városházán még a polgármester is fogadta. Itt elérzékenyülve beszélt eleki kötődéseiről, illetve ausztráliai tevékenységéről. Az eleki plébánián sikerült megtalálni az anyakönyvekben a szülei házasságkötésére vonatkozó bejegyzést is, ami számára nagy élmény volt.
"Úgy hiszem ,érdekes lehet az életét egy kicsit részletesebben is ismertetetni, ezért most közreadjuk az Ausztráliából küldött rövid életrajzát: Nagymamám és édesapám Eleken születtek. Nagymama Ruck Anna volt, János és Wittmann Anna lánya. Két öccse volt, a legfiatalabbat kitelepítették Stuttgartba,őtnem mert a férje után Vígh (kevermesi) neve lett,és az idősebb öccse nevet változtatott!! Nem tudom, hogy miért lett kitelepítve a fiatalabb, hogy mit vétett? Én 1945-ben születtem. 1956 augusztusában Eleken nyaraltunk Strifleréknél.
1956. nvember 19-ikén elhagytuk Budapestet és 20-án átléptük a határt, apámmal, anyámmal és húgommal. Négy hétig voltunk Salzburgban,innen karácsony este előtt indultunk Frankfurtba. Karácsony este repülővel távoztunk Ausztráliába.
Ausztráliában nem volt rossz az élet, ha erőssen dolgozott az ember. Magyaroknak nagy megbescülése volt a forradalom után. 1962-ben érettségiztem Sydneyben. 1966-ban fejeztem be a vegyészmérnöki diplomát (cum laude). 1970-ben ugyanezen a vonalon doktoráltam. 1971-ben nősültem, ausztrál a feleségem. Négy gyermekem van, három fiú és egy lány,mindegyik végzett vagy végez egyetemet. Ausztráliában majdnem 30 évet Sydneyben éltem és azután a munkával
Észak- Queenslandba kerültem a trópusi vidékekre. Most már nyugdíjban vagyok,és ezért is tudtam családfakutatásba fogni.
Még egyszer köszönöm a szíves fogadást és küldöm üdvözletem Pluhár László
polgármester úrnak és a többi elekinek ,akivel találkoztam. Szeretettel Vígh István"
Vígh István valószínűleg, jövőre itt lesz a világtalálkozón. Szeretettel várjuk Vígh urat is. Kívánjuk, hogy még nagyon sokáig őrizze meg gyökereit a"nem is olyan távoli" Ausztráliában.! 
Rapajkó Tibor

Eltávozott ismét valaki…
Gerolzhofen testvérváros volt iskolaigazgatója Heinrich Schipper, aki már nyugdíjas volt, 83 éves korában elhunyt. Volkachban helyezték örök nyugalomba. Sokat tett a két testvértelepülés iskoláinak együttműködéséért, a kultúra és a sport területén. Ezúton búcsúzunk Tőle.
Nádor Mária