Eleki Krónika 2001. december

Eleki az ország második legszebbje!
A Bágy család emlegetésekor már szinte bizonyosra vehető, hogy valamiféle “leg...” lesz a folytatás. Korábbi lapszámainkban már írtunk róluk, nevezetesen azért, mert az egyik legnagyobb család, aztán azért, mert a legtöbb néptáncost adó, felnevelő édesanyát /Bágy nénit/ mutattuk be, most pedig az ország második legszebb Mikulását köszönthetjük Bágy György személyében. 
Gyuri tényleg szép! Mikulás öltözék nélkül is, érdekesen szép az alig őszülő hajával és hófehér bajszával-szakállával, mindenre nyitott, érdeklődő szemeivel együtt. Nagyjából mindazon tulajdonságokat magán viseli, akikre azt szoktuk mondani: karizmatikus egyéniség! Oda kell figyelni rá! Lapunk arról kérdezte meg, hogy hogy is lett az ország második “legszebbje?”
- Én igazán ártatlan vagyok, nem akartam, a “bűnös” Balázs Imre, aki tavaly az elsőként megrendezett Országos Mikulás Szépségversenyen már részt vett, de most valamiért nem tudott elmenni Nyíregyházára, erre a rendezvényre. Szólt nekem, hogy lenne-e kedvem azon részt venni. Teljesen felkészületlen voltam, se jelmezem, se..., se... Ám a gondolat nem hagyott nyugodni, máris tervezgettem. A feleségemmel is megbeszélve a dolgot, igen mondtam. Csupán néhány nap volt arra, hogy a szükséges kellékeket előteremt- sem. A benevezést a 24. órán belül ugyan, de annak is az utolsó percében telefonon tettem meg. A rendező szerv - Nyíregyháza Megyei Jogú Város és a Piac és Vagyonkezelő Kft. - elfogadta a jelentkezésemet így is.
- A verseny tehát Nyíregyházán, december 1-jén és 2-án zajlott le. Hogyan jutottál el, voltak-e támogatóid, segítőid?
- Jórészt saját költségemen oldottam meg mindent, de a legnagyobb segítséget az Idősek Otthonától és az Elek Városi TV-től kaptam. Járművet és tv-s technikát bocsátottak a rendelkezésemre. Segítségemre volt még a feleségem és fiam is, aki a rendezvényt videóra rögzítette és az Elek Városi TV már be is mutatta. A szállást és ellátást a versenyző Mikulások ingyen kapták, a kísérőknek azonban maguknak kellett mindezeket megfizetniük.
- Hogyan zajlott a verseny?
- A versenykiírásnak mindenképpen meg kellett felelni, melyek - többek között - azt tartalmazták, hogy a nevezőnek jó beszéd- és a gyerekekkel jó kontaktus-teremtő készséggel kell rendelkezni, valamint a külső megjelenés is fontos volt. Háromperces produkciót - olyan bemutatkozás-félét - is nyújtani kellett. Jómagam egy Eleket /is/ bemutató verset fabrikáltam s adtam elő, majd pedig a perinica dallamára megtáncoltattam a gyerekeket, szülőket egyaránt. Elmondhatom, hogy igen nagy sikert aratott a produkcióm. Korábban a “Karácsonyi forgatag” nevet viselte a rendezvény Nyíregyházán, s a nagy sikerre való tekintettel bővítették országos méretűvé és az Országos Mikulás Szépségverseny elnevezést kapta. A nyíregyháziak a nevet védetté akarják nyilváníttatni.
- Milyen programok zajlottak a két nap során?
- 15 Mikulás versenyzett az ország szinte minden szegletéből, így győri, szolnoki, görbeházi, nyíregyházi, vásárosnaményi, váci, baktalórántházi, gesztelyi és eleki , de volt érdeklődő Finnországból is. Mindvégig a veszprémi Mikulás fúvószenekar kísérte a városban hintón utazó Mikulásokat, akik bőkezűen szórták a város által biztosított édességeket, ajándékokat a sok-sok kisgyereknek. Elmondhatom, hogy óriási, feledhetetlen élmény volt a kicsinyek csillogó szemét látni, szép kis versikéiket hallani, apró rajzocskáikat, ajándékait megkapni, boldog rajongásukat látni. A zsürit egyébként 9 gyermek alkotta, az ő döntésük volt a meghatározó. A napok során Mikulás játszóház, családi Mikulás futóverseny, számtalan szórakoztató program, vidámpark, vetélkedők sokasága zajlott szerte a rendezvények színhelyeink. Valamennyi ingyenes volt, a műsort Dévényi Tibor, a TV-ből jól ismert “Három kívánság” című műsor műsorvezetője vezette.
A szavazatok alapján hatan kerültünk a döntőbe. 
Az I. helyezést bizonyos Braien úr nyerte el, aki New Yorkban született, Írországban élt, 1965-ben települt Magyarországra. Most 61 éves, Sóstó-Gyógyfürdőn szállodát működtet. Egyhetes, 2 főre szóló tunéziai utazás lett a jutalma.
Én a II. helyezést értem el. Jutalmam egy 2 főre szóló belföldi üdülési lehetőség, melyet a feleségemmel veszünk majd igénybe.
A III. díjat - hosszú hétvégi üdülés 2 főre Sóstó-Gyógyfür- dőn - a gesztelyi Mikulás nyerte.
Ezeken kívül egy közönség díjat is el lehetett nyerni, amely egy személyi számítógép volt. Nyíregyházi versenyző nyerte.
Különdíjban részesült a váci Mikulás, aki egy hetet tölthet el Sóstón.
Vigaszdíjat l fő kapott, amely l óriási üveg pezsgő volt.
- Az elmondottakból kiviláglik, hogy ez a rendezvény elég sokba kerülhetett. Vajon kik és miből finanszírozták a kiadásokat, díjazásokat?
- Tudomásom szerint Nyíregyház önkormányzata, a megyei közgyűlés, a város egyéb intézményei, szervei és nagyon sok vállalkozó és magáncég, magánszemély adta a rávalót.
- Szívből gratulálunk nagyszerű eredményedhez, sikeredhez, hiszen az ország második legszebbjének lenni azért “mégse semmi!” Fölmerül a kérdés: hogyan tovább?
- Igen hamar híre kelt “szépségemnek”, s már az idén is sokan és sok helyre hívtak. Nagy örömmel készültem az eleki Idősek Klubja rendez- vényére, aztán Békéscsabára, Kétegyházára és még pár helyre meginvitáltak mikulási minőségemben. Nagyon boldogan igyekszem minél több helyre eljutni. Semmivel sem pótolható a gyerekeket szeretete, öröme, boldogsága. 
2002-ben pedig ismét indulok Nyíregyházán az országos versenyen, hiszen addig még van időm tovább “szépülni” és megcélzom az első helyezést.
- Kívánjuk szeretettel, hogy úgy legyen, teljesüljön a kívánságod!
T.R.K

Mit vár a 2002-es évtől?
Singer Ferenc igazgatóhelyettes:- Várom a jövő évtől, hogy az ország megint egy lépéssel közelebb kerüljön Európához nem csak agyagiakban, hanem szellemileg is. A politikusok ne egymás gyalázásával és botránykeltéssel foglalkozzanak, hanem együtt tevékenykedjenek Magyarországért. A Kárpát-medence népei ráébredjenek, hogy nem egymás ellenére, hanem együtt tudnak boldogulni.
Niedermayer Ernőné, nyugdíjas óvodapedagógus: - Elsősorban békét a világban, (Palesztina, Izrael, Afganisztán) és ezzel egyidőben a szerencsétlen körülmények között élő emberek segítését. Élelemmel, a tudatlanság felszámolásával, helyi sajátosságok adta lehetőségek kiaknázásával, természetesen az ott élő népesség javára. Országunkban a csalás a feketemunka felszámolását, az aktív, tisztességes munkaerő jobb anyagi megbecsülését (pl. dajkák, óvónők, tanítónők egészségügyi dolgozók, orvosok stb.). Munkalehetőségek teremtésével a cigány lakosság foglalkoztatását, segítését. Az utak jobb karbantartásával a balesetmentes közlekedés kialakítását. Csak megfelelő gazdasági fejlettség, az ország általános rendjének kialakítása, az általános közmegelége- dettség után következhet az EU-hoz való csatlakozás.
Hambarás Ferenc, vállalkozó: - A közterhek egyhitését, a helyi adók holt szezonban való csökkentését, az önkormányzat és a vállalkozók szorosabb együttműködését. Szükség volna a külterületi utak rendbetételére a kövesutak, a járdaépítés folytatására. Az idősek, a szociálisan rászorultak szemétszállítási díjának elengedését, általában a 70 éven felüliek hathatósabb támogatását. Azok is jussanak hozzá a támogatáshoz, akik szégyellnek segélyt kérni. Legyen közterület-felügyelő a városban. Gépek parkíroznak, gaz, szemét a házak előtt.
Györgyi néni: - a családunk egész története összefügg a politikával. Nem várok semmit, nem tudok hinni senkinek, apolitikusoknak sem. A nyugdíjasoknak nincs perspektívája.
Lantos Mihályné

Játszóház a karácsony jegyében
Kisebbek és nagyobbak örömére 2001. november 30-án, és december 1-jén kétnapos karácsonyi játszóházat szerveztünk a Városi Könyvtárban. Rendezvényünket többhetes szervezőmunka, valamint előkészületek sora előzte meg. Szórólapokat, plakátokat készítettünk, ezeket eljuttatva hirdettük az iskolások körében, hogy játszóházra készülünk, és minden gyermeket szeretettel várunk. Ezúton is szeretnénk megköszönni a pedagógusoknak, - mind a román, mind a magyar iskolában tanítóknak - hogy segítettek a szervezésben és hogy diákjaikkal tudatták programunkat.
Már a pénteki napon igen nagy érdeklődés mutatkozott, az asztalok körül 60 gyerek forgolódott, s egymást váltva igyekeztek kipróbálni mindent. Könyvtárunk fenti termében gipszből készült ajándéktárgyak festése, valamint papírhajtogatás zajlott, filcből készült kesztyűt, csizmát öltögettek az apró kezek, melyeket fenyőfa-, csillagrátétekkel díszítettek. De ugyanitt készültek a kis hóemberes ablakdíszek is, ami majd a gyerekek szobájának ablakait díszíti.
A játszóház második napján, amikor több mint 50 gyerek látogatott el hozzánk, örvendve tapasztaltuk, hogy sokan közülük előző nap is boldogan munkálkodtak nálunk. A szombati napon karácsonyi üdvözlőlapot készítettek matrica, szalvéta felhasználásával, és egyéni elképzeléseik alapján a gyerekek. Folytatódott az előző napon nagyon kedvelt, filcanyagból szabott csizmácskák gyártása, melyet sok kisgyermek az apró ajándékainak szánt. A délelőtt folyamán megérkezett vendégünk: Erdősi Géza, a békéscsabai Munkácsy Mihály Múzeumból. Ő alkalomhoz illően, gyertyafény mellett mesélt a karácsonyról, az adventi várakozás időszakáról, Jézus születéséről. A bevezető után a gyerekeket az origami rejtelmeibe vezette be, s közösen hajtogattak télapót, csodaszép ezüstpapírból gyertyatartót, csillagot és különböző karácsonyi díszeket.
A délelőtt gyorsan elrepült, s a délutánt a gyerekek ünnepi versekkel, meserészletek felolvasásával kezdték, és kedveskedtek ezáltal nem csak tanáraiknak, hanem a segítséget nyújtó felnőtteknek is.
Érdeklődésük továbbra sem lankadt, fáradhatatlanul alkottak, s a délután hátralévő részében egy kis csoport karácsonyi dalokat énekelt a könyvtárvezető irányításával, ezzel csodálatos karácsonyi hangulatot teremtve.
Mindkét napon szaloncukorral kedveskedtünk a gyerekeknek, amit nagy örömmel fogadtak.
Köszönjük a támogatást a “Könyv, Könyvtár, Műveltség” Alapítványnak, az Oktatási és Kulturális Bizottságnak, mindazoknak a pedagógusoknak, - Gálné Galina Ildikó, ifj. Strifler Józsefné, Farkasné Poszt Ilona, Nagyné Nádor Gabriella, Kojnok Mária - akik a gyerekeknek önzetlenül segítettek, valamint Gál Attilánénak.
Reméljük, hogy jövőre is sikerül megrendeznünk a karácsonyi játszóházat, hogy ismét ilyen sok, boldog gyerekarcot láthassunk!
Kiss Henrietta

Közmeghallgatások
A Román Kisebbségi Önkormányzat december 7-én tartott közmeghallgatást. A vezetőség döntése értelmében beszámoltak az eltelt időszak munkájáról. Dr. Szelezsán János elnök köszöntötte a megjelenteket, majd ismertette a munkaprogramban meghatározott feladatokat, amely négy témakört érintett.
I. témakör: 1998-tól gond volt a román iskola léte. Jelenleg beiskolázási gondok vannak, finanszírozási gond nincs. A kisebbségi önkormányzat minden lehető fórumot megkeresett a támogatás érdekében - az eredmény mindenki előtt ismert - a pénz megvan, az iskola működhetne.
II. témakör: A hagyományőrző csoportok működéséről. Sokáig jól működtek a csoportok, azután gondok keletkeztek az elszámolással, a pályázatoknál nem fogadják el az egyesületi számlákat, csak az önkormány- zati számlát, így nem tudnak pályázni, nincs pénz, a normatív támogatás nem elegendő a csoportok működtetésére. Három generációt láttunk itt táncolni mindannyiunk örömére, sajnos a csoportok kezdenek szétesni, az öregek megöregedtek, a fiatalok lemorzsolódnak. Jelen pillanatban némi javulást láthatunk.
III. témakör: Az egyház és az önkormányzat kapcsolata. Úgy szerettük volna, ha minden realizálódik. Kápolna épült közadakozásból és az önkormányzat támogatásával. Halotthűtőt vásároltak szintén közadakozásból és az önkormányzat támogatásából. Sajnos a temetőben a tulajdonjogok ezidáig nem rendeződtek. Ebben az évben jelent meg a törvény, amely szabályozza a köztemetést. Felmérésre kerültek a várható költségek. A szerződést meg fogják kötni az önkormányzattal.
IV. témakör: Az önkormányzat megválasztásakor tudomásul kellett venni, hogy a románság körében törés van, mely a már említett pénzek miatt történt. Az “adósságot” meg kell adni, így kevesebb jut egyéb kiadásokra. A székházat fűteni kell, villanyért, vízért is fizetni kell. Kiadásaik vannak. Úgy gondolja, hogy az eleki románságot érdekli a sorsa, hiszen sokan megjelentek a közmeghallgatáson. A hozzászólók az alábbi témakörökben kértek szót:
- Hiányolták, hogy a polgármester vagy az alpolgármester nem vett részt a közmeghallgatáson.
- Miért nem hozták ide a ideiglenes határátkelőhelyet. Máshol szinte minden faluban van. Ha nem tudták elintézni, miért nem kértek segítséget Tóth Imre országgyűlési képviselő úrtól.
- Az idősek sajnálják, hogy a fiatalok nem ismerik erőfeszítéseiket, melyeket a templom és az egyház ügyében tettek.
- A tiszteletes úr nagyszerűnek tartotta a kapcsolatukat, érti a problémájukat.
- A tánccsoport támogatását kérik a városi önkormányzattól. Félő, hogy a hagyományos román bált sem tudják megrendezni pénz hiányában valamint a hozott rendeletek (a határon fizetendő összeg) miatt.
- A Román Tannyelvű Általános Iskola igazgatója, Papp János köszönetet mondott az iskolának nyújtott támogatásért. A gond az, hogy most pénzük van, de az elekiek nem tartanak az iskolára igényt, apad a tanulólétszám. Keresik az okokat ennek megakadályozására. Kérte, hogy erkölcsileg támogassák a tantestület erőfeszítéseit, merjék beiskolázni a gyermekeiket, sok jóképességű gyerek tanul, tanult itt, akik felsőfokú oktatásban részesülnek. Ha azt akarják, hogy fenn maradjon az iskola, támogassák, segítség a beiskolázást.
- Dr. Szelezsán János elnök úr megköszönte a résztvevőknek az aktivitásukat és ígéretet tett arra, hogy a felvetett kérdésekre mindenki meg fogja kapni a választ.
A Cigány Kisebbségi Önkormányzat 2001. december 11-én tartotta meg a közmeghallgatást.
Napirendként szerepelt az önkormányzat beszámolója a 2001. évben végzett munkájáról, majd a jelenlévők véleményt mondhattak a kisebbségi önkormányzat munkájáról és a városban folyó közéleti történésekről.
Drágos József elnök úr elmondta: az önkormányzat a munkatervben meghatározottak szerint végzi a munkáját. Januárban hagyományőrző cigánybállal nyitottak, mely most is, mint mindig, eddig sikeres volt. Sikeresen pályáztak a Megyei Kisebbségi Hivatalnál a hátrányos helyzetű tanulók táboroztatásáért. A helyi Szociális Bizottság 80 ezer forinttal támogatta az ügyet. Júniusban megyei sportnapot rendeztek, melyen cigányok és nem cigányok is részt vettek. Gyomaendrődön a megyei cigányzenészek találkoztak, ahol az elekiek is képviselték magukat. Augusztus 20-án “Roma Napot” rendeztek, sportrendezvénnyel egybekötve. Október 13-án Szarvason a kulturális napon cigány gyerekek képviselték városunkat, akik az első helyen végeztek. Nagyon nagy eredménynek könyvelik el, hogy általános-, közép-, és felsőfokú tanulmányokat folytató gyermekek, fiatalok számára pályázatokat nyújtottak be, melyek komoly havi jövedelem-kiegészítést jelentenek a gyerekeknek és a szülőknek. Részt vettek a Békés Megyei cigány közéleti személyiségek képzésében, ahol Tóth Imre országgyűlési képviselő, dr. Maróczi Gabriella (ÁNTSZ), dr. Herbai István Partners Hungary képviseletében, Árgyelán György a Nemzetiségi és Etnikai Bizottság elnökeként és Kecskés Róbertné védőnő tartottak előadást. Két alkalommal dr. Karsai Ervin vezetésével cigány nyelvoktatást tartottak. Felavatták Kovács János emléktábláját. Közben elkészült a játszótér, ahol biztos körülmények között játszhatnak gyermekeik. December 14-én kerül megrendezésre a megyei kisebbségek napja. Itthon, Eleken december 22-én, a Városi Művelődési Központban 16 órától kerül megrendezésre a kisebbségek napja, melyre szeretettel várnak mindenkit.
A Roma Start program keretében a megyei munkaügyi központ segítségével több cigány ember kapott lehetőséget, így a karácsonyt egy kicsit jobb körülmények között várhatják. Céljuk az, hogy a munkanélküliséget a lehető legkisebb mértékre szorítsák le pályázatokkal, munkalehetőséggel.
A hozzászólók az alábbi problémákat vetették fel, illetve javaslatokat tették:
- A cigányság körében is nagymértékű az elöregedés, az idősek otthonába nem tudnak bejutni a “belépő” miatt. Az ápolási díj méltányos elbírálását kérték, hiszen két ember nem tud megélni egy ápolási díjból.
- A fűtési támogatás megítélését magasabb összeghatár figyelembe vételével kellene megállapítani.
- Beteg gyermek esetében az adott támogatás mértéke nem ad biztonságos háttért.
- A vasúton túli terület is Elek város része, a területfejlesztés nem terjed ki erre. Kérik, hogy az út-járda hozzájárulását részletenként fizethessék, hiszen nem mindenki rendelkezik készpénzzel.
- Nagyon nagy örömmel vették a játszótér bekerítését, egy gondjuk van: egy sebesség- korlátozó tábla kitétele.
A Cigány Kisebbségi Önkormányzat további tervekkel, programokkal készül a cigányság életkörülményeinek javítására.
Lantos Mihályné

Foglalkoztatási programok
A városi önkormányzat a megyei munkaügyi központ gyulai kirendeltségével együttműködve évek óta jelentős eredményeket ér el a munkanélküliség részbeni felszámolását jelentő közhasznú foglalkoztatás terén - tudatta lapunkkal Székely László, a polgármesteri hivatal főelőadója. A legutóbbi ilyen jellegű program 30 főt érintett és november 30-áig tartott. A legközelebbi viszont csak a jövő év januárjában, illetve februárjában lett volna esedékes. A munkanélküliek jelentős hányada pont a kemény, már a fűtés miatt is plusz kiadásokkal járó téli hónapokban lett volna kénytelen segélyekből élni. A munkaügyi központ segítségével lehetőség nyílt egy áthidaló foglalkoztatási programra, amely októberben kezdődött és 2002 márciusáig, illetve áprilisáig tart, és amely kezeményezés 17 főt érint. Az érintettek elsősorban a város közterüeteinek tisztaságáért, valamint az idősek otthona házi segítségnyújtása terén munkál- kodnak.
Ugyancsak ide vonatkozó információ: a városi önkorányzat és a megyei munkaügyi központ gyulai kirendeltsége gyümölcsöző együttműködésének köszönthetően ebben az esztendőben is éreztette kedvező hatását a roma-start program, amely foglalkoztatáshoz a munkaügyi központ kiemelt támogatást nyújtott. A program pénzügyi kerete 27 fő roma származású vagy roma családban élő munkanélküli foglalkoztatását tette lehetővé. Az érintettek átlagosan 7-8 hónapot töltöttek, töltenek el közhasznú munkásként. A munkavezetői, közösségszervezői és munkaszervezői feladatkört ugyancsak roma származású foglalkoztatott látta el. E célt a munkaügyi központ tűzte ki: a helyi sajátosságokat jól ismerők segítsék a romák elhelyezkedését, beilleszkedését, a munkaügyi problémáik megoldását. Az említett roma-start programban több olyan fiatal is munkalehetőséghez jutott, akik ezidáig egyáltalán nem vagy csak nagyon rövid időre voltak foglalkoztatva. A programot sikeresen értékelik a városi önkormányzatnál, és elégedettség érzékelhető a munkavállalók és a munkáltatók részéről egyaránt. Amennyiben a munkaügyi központ az elkövetkezőkben is hasonló lehetőségeket kínál, a városi önkormányzat élni kíván vele.
B.N.

Hasznos adományok
A közelmúlban egészségügyi felszereléseket - speciális betegágyakat, elektromos- és kézi tolókocsikat, kádlifetet a súlyos betegeknek, irodabútorokat, szekrényeket, asztalokat - tartalmazó kamionnyi szállítmány érkezett Elekre Németországból - tudatta lapunkkal Wittmann László. Az adományok a németországi Bad Vilbelben lévő Gerhad Stengel, nyugállományú tűzoltóparancsnoknak köszönhető, aki évek óta visszatérő vendége Gyula városának, és aki az idén nyáron kapcsolatot teremtett az eleki városi önkormányzattal, a német kisebbségi önkormányzattal és a németek egyesületével. Akkor Stengel úr egy jelentősebb adománycsomagra tett ígéretet, amely a közelmúltban realizálódott. A felszerelések, berendezések használtak ugyan, de jó állapotban kerültek az Idősek Otthonába, a szociális otthonba, a magyar és a román általános iskolába, a német kisebbségi önkormányzathoz és a németek egyesületéhez. A németországi adományozók voltak: Bad Vilbel-i Önkéntes Tűzoltó Egyesület, a a cserkész csapat, a “Christus Kirche” Egyház, a hesseni Landes Bank és a Ferrero cég. Az eleki érintettek ezúttal is megköszönik a nemes kezdeményezést.
B.N.

Közmeghallgatást tartott a Német Kisebbségi Önkormányzat
2001. december 10-én a Német Közösségi Házban közmeghallgatást tartott a helyi kisebbségi önkormányzat. Elôször Nádor Mária, az önkormányzat elnöke köszöntötte Klemm Istvánt, Elek város alpolgármesterét, Niedermayer Ernôt, városi önkormányzati képviselôt, illetve elektort, Szelezsán János és Gura Tamás városi képviselôket, illetve a jelenlévô érdeklôdôket és természetesen a kisebbségi képviselôket is. Utána az elnök beszámolt arról, hogy mit végzett az általa vezetett testület ebben az évben.
Rövid bevezetôjében az elnök azt emelte ki, hogy a helyi németek 1994 óta működtetik önkormányzatukat, majd hónapokra lebontva szólt az elvégzett munkáról. 2001 januárjában elfogadták az éves költségvetésüket, de sajnos még ebben a hónapban egészségi állapotának megromlására hivatkozva lemondott a korábbi elnök, Reisz György, Strifler József, pedig megkapta a legnagyobb magyarországi német kitüntetést.
Februárban Kétegyházán sike- res sváb bált tartottak, amelyen az elekiek is részt vettek.
Márciusban tisztújítást hajtottak végre, ekkor lett Nádor Mária az elnök, illetve ifj. Strifler Józsefné is ekkor került be a testületbe. Ebben a hónapban sikeresen álltak ki az óvodák esetleges magánosítása ellen. Egy helyi német hagyományt, a böjt közepét a Magyar Televízió is rögzítette, így ország-világ megismerhette az eleki németeket, illetve Eleket is. Még ebben a hónapban 50 fôs vecsési német delegáció ékezett lakóhelyünkre.
Áprilisban Orosházán az elekiek részt vettek az ottani sikeres Harruckern- emlékülésen. Az eleki német nemzetiségi énekkar alapító tagjai értékes ajándékokat kaptak.
Májusban a gyulai német óvodában tartotta a megyei német önkormányzat az ülését. Júliusban az elekiek Riedenbe és Leimenbe utaztak, ahol nagy szeretettel fogadták ôket.
Augusztusban rendezték meg az eleki nyári sváb bált, amelyen sajnos kevesen vettek részt. 18-án átadták azt az országos emlékművet, amely a magyarországi németek kiűzetésének állít emléket.
Az alelnök, Ifj. Strifler Józsefné számolt be az október havi történésekrôl. A megyei német napot az idén Gyulán tartották, itt nagy sikerrel szerepelt az ifjúsági csoport. A megyei kisebbségi képviselôk Szlovákiában vettek részt tanulmányúton, így Elekrôl is. Ebben az évben ünnepelték a battonyai S.O.S falu alapításának 15. évfordulóját, itt is képviselték Eleket /Strifler József és felesége a magyaroszági német nagykövet és az elekiek között tolmácsolt!/ Utána ismét az elnök vette át a szót.
Novemberben a helyi németek is részt vettek azon a táblaavatón, amelyen a cigány önkormányzat állított emléket egy jeles személyiségüknek. Békéscsabán az országos gyermektáncfesztiválon az eleki németek másodikok lettek.
Decemberben a kisebbségi önkormányzat már leadta a költségvetési koncepcióját. Végül Nádor Mária a pályázatokról szólt, kiemelve azt, hogy nem volt minden pályázatuk sikeres, illetve a jelenlévôk megtudhatták azt is, hogy a megyei kisebbségi nap az idén Orosházán lesz december 10-én.
Ezek után következtek a hozzászólások és a vélemények. Az ekkor elhangzottakat így tudnánk összefoglalni: Az idén is együtt rendezzék meg a kisebbségek napját az eleki művelôdési házban. Minden kisebbség szerepeljen egy produkcióval. A rendezvény idôpontja ne december 22-e, illetve ne hétköznap legyen. Olyan vélemény is elhangzott, hogy igény lenne a nemzetiségi törvény módosítására is, hisz így meg lehetne akadályozni az úgynevezett etnobizniszt! Összegségében elmondható, hogy a helyi kisebbségi önkormányzatok jól működnek, ezzel elôsegítik egész településünk fejlôdését.
Meg kell említenünk még egy itt elhangzott fontos bejelentést, dr. Orbán Viktor, Magyarország miniszterelnökétôl levél érkezett Elek Város Önkormányzatának, melybôl az derül ki, hogy a magyar állam 7 millió forinttal járul hozzá az eleki római katolikus templom tetôszerke- zetének a felújításához!
Rapajkó Tibor

Kis karácsony... fa
Minden évben az összespórolt pénzükkel nekiindulunk és összevásárolunk minden hasznos és haszontalan holmit ajándék címén karácsonyra. Már rég elfelejtettük, hogy csak szeretettel és több odafigyeléssel több és szebb ajándékot adnánk egymásnak, mint a minden évben túllicitált ajándékokkal. Valahol a szívünk mélyén kéne keresni karácsony lényegét, de sajnos az üzleti világ nem erről szól.
Csak egy dologról szeretnék szólni, mert a fenyőfa az egyik dolog, mely áldozatul esik a szép ünnepnek. Budapesten és több városban (Gyula) megpróbálkoztak már vele, hogy egy bizonyos díj fejében a gyökeres fenyőfát az ünnepek után visszavásárolnák. Mindenki jól jár, de legjobban a kis fenyő, mely nem esik áldozatul a szeretett ünnepének. Az önkormányzat is gondolkodhat hasonlóan - még nem késő -, hogy aki gyökeres fenyőt vásárolt és nem tudja hova elhelyezni, kijelölnének egy helyet, ahol újra be lehetne ültetni. Gondolok én egy Hősök úti ligethez hasonló park kialakítására. Még egy táblát is el lehetne helyezni, rajta az adományozó nevével. A Hősök úti ligettel szemben árválkodik évek óta a volt TSZ műhely területe, valami hasonló megfelelne erre a célra. Tudom, hogy ez magántulajdonban van, de néha vehetne az önkormányzat területet, nem csak azt hallanánk, hogy elad. Ki lehetne úgy alakítani, hogy esetleg épület is elférjen rajta. Bárhol lehet, csak ne tűzre vagy szemétre kerüljenek a fák, mert előbb vagy utóbb nem lesz mit kivágni.
Méry Rudolf

A könyvtár vendége volt Hetényi György költő
Ismét találkozhatott a verset kedvelő közönség a Mezőkovácsházán élő és alkotó költővel, Hetényi Györggyel. A Olvasás Éve alkalmából immár 3. alkalommal találkozhattak a szép magyar líra művelőivel.
Először Magyari Barna költői világát ismerhettük meg, majd Nemere István szerteágazó, mindenkit magával ragadó munkásságával találkozhattunk. Most, november 26-án délután 2 órától Hetényi György mutatkozott be közönségének.
Ő a mai magyar költészet egyik egyénisége, nem Párizsról, Budapestről, a nagy világeseményekről ír, hanem szűkebb pátriájában megélt és látott, hallott létezéseket örökíti meg a maga szépséges lírájában. Hetényi György igaz magyar ember. A találkozó meghitt hangulatát színesítette az, hogy a költő által elmondott verseken kívül a verset kedvelő nyugdíjasok is elmondtak 1-1 költeményt, melyeket a már megjelent köteteiből választottak ki. Így meghallgattuk a Horányi Györgyné, Kecskeméti Jánosné, Hittmann Jánosné és Kójnok Mária által előadott szép verseket.Köszönet a közreműködésükért.
A találkozón a költő új kötetét mutatta be “A harmadik évezred” cimmel, melyből a magyar hazáról szóló verseit ismerhettük meg. A magyar emberi arcok tükrében című ciklusában Soós Imréről vagy Hegyesi Jánosról írott verseit olvashatjuk. Találunk a kötetben jeles és egyszerű emberekről szóló ballada hangulatú verseket is. Érdemes új kötetébe belelapozni! Az érdeklődők a könyvtárunkban meg is tehetik.
A költő egy még nem publikált versét is elhozta, “Ilyenkor, ha hull a falevél” címűt. Ebből most idézünk néhány sort:
“Hallom az őszi éjszakák halk szavát,
Látom az őszi éjszakák csillagát,
Érzem szívemben ősznek hideg neszét,
- És régi időknek őszi szellemét..."
Ezzel a kissé borongós hangulatú, de talán az időjárásunkra most jellemző verssorokkal búcsúzom a költőtől és kívánom, hogy még sok talákozón vegyen részt, ahol találkozhat a verseit szerető kedves olvasókkal, érdeklődőkkel.
Nádor Mária

Az 1939-1940-es tanévrôl
Új sorozatot szeretnénk indítani az egykori katolikus eleki iskolákról /Római Katolikus Gazdasági és Háztartási Szakiskola, Római Katolikus Polgári Leányiskola/. Ezt szerencsére azért tehetjük meg, mert megtaláltuk az eleki plébánia levéltárában ezen iskolák 1939 és 1944 között kiadott évkönyveit. Reményeink szerint olvasóink is érdeklôdéssel fogadják ezeket az írásainkat is.
Mindig érdekes régi iskolai évkönyvekben lapozgatni. Különösen igaz ez, ha egykori eleki iskolákról van szó. A most rendelkezésünkre álló, legkorábbi “almanach” is a gazdasági iskolával kezdôdik. Nézzünk ehhez kapcsolódóan néhány, általunk fontosnak tartott információt!
Az intézet akkor ünnepelhette meg fennállásának 15. évfordulóját. Az iskola az akkori csanádi egyházmegyéhez tartozott. /Akkor dr. Móri Glattfelder Gyula volt a püspök (1911-1943)/. A Miasszonyunkról Elnevezett Szegény Iskolanővérek tartományfônöknôje Gyöngyösi Mária Piroska volt, az iskolaigazgató pedig Reibel Mihály eleki plébános /1931-1959/.
Az iskola célként és feladatként a következôket fogalmazta meg: “..., hogy a mindennapi népiskola nevelő- s oktató munkáját bôvítse, mélyítse hogy a szellemiek mellett vallásos, erkölcsös, öntudatos, nemzeti érzületű háziasszonyokat és családanyákat neveljen.”
A tanévnyitó 1939. szeptember 9-én volt, de a tanítás a folyó építkezések miatt csak 11-én kezdôdhetett meg.
A tantestület összetétele a következô volt: Bottner Mária Modeszta intézeti fônöknô pl. háztartástant, gazdasági elméletet és gyakorlatot, Verbői Mária Konstancia tanítónô németet, Garai Mária Alaque történelmet, Korcsolay Mária Emerika kézimunkát, Német Mária Vilma magyart, Vedres Mária Rafaella tornát, Vitkai Aranka középiskolai tanárnô számolást és mérést, dr. Pongrácz Loránt pedig hittant tanított.
Az iskola tanulói fonó-szövô tanfolyamon is részt vehettek. Az itt elkészített munkáikból egy kis kiállítást is rendeztek /22 db kockás konyharuha, 12 méter lepedôanyag, 18 méter rongyszônyeg, 98 méter ruhaanyag!/.
A gazdaasszonyok a háztartási gyakorlatukat pl. tantermekben, az iskola 3 holdas tanyáján végezték, de pl. gazdasági udvarral is rendelkeztek.
Nagy hangsúlyt fektettek a vallásos nevelésre is, hisz minden osztályban volt hittanóra hetente kétszer. Ezeknek megfelelôen a tanulók magaviselete is “teljesen kielégítô” volt.
A következô ünnepségeket tartották az iskolában: október 6-a, december 6-a, február 7-e /farsang/, március 15-e, április 21-e /táncvizsga/, május 18-a /anyák napja/, június 15-e /évzáró/.
A tanévet komoly vizsgákkal zárták a diákok. A gyakorlati vizsga pl. ezekbôl állt: vasalás, asztalterítés, ebédkészítés, kerti munkálatok.
Érdemes “megemlékeznünk” név szerint azokról is, akik egykoron ebbe a jeles tanintézménybe jártak! Az I. osztály osztályfônöke Német Mária Vilma volt, az osztálynévsor pedig a következô: Bayer Erzsébet, Braun Katalin, B.Terézia, Emenet Terézia, Hack Franciska, Hárász Franciska, Hoffmann Franciska, Juhász Terézia, Marosfalvi Ilona, Niedermayer F. Reisz Anna, R. Erzsébet, R. Franciska, Ruck Teréz, Singer Franciska, S. Rozália, Silbereisz Anna, Tisch Erzsébet, Wittmann Veronika, Zielbauer Terézia, Zöllner Erzsébet, Z. Szidónia.
A II. osztály osztályfônöke Verbői Mária Konstancia volt, az osztályba pedig a következôk jártak: Bender Lujza, Braun Lujza, Dunai Anna, Hammer Magdolna, Hauck Rozália, Jánosi Erzsébet, Jäger Terézia, Klemm Anna, Niedermayer F., N. Károly, Reisz Erzsébet, Schimpl Franciska, Schreier Anna, Waschik Teréz, Wittmann Franciska, W. Anna.
A III. osztály osztályfônöke Korcsolay Mária Emerika volt. Ide pedig a következôk jártak: Bender Terézia, Braudt? Terézia, Braun Terézia, Hoffmann Anna, Kalcsó Ilona, Klemm Franciska, Ruck Terézia, Zöllner Franciska, Zemkó Ilona.
Ezek után nézzük meg a polgári leányiskolát! Ez az oktatási intézmény az 1934-35-ös tanévben kezdte el működését, akkor az I. osztályba 43 tanuló járt. 1938. július 25-én Reibel Mihály /itt is igazgató, hisz gyakorlatilag mindkét iskola a csanádi egyházmegyéhez tartozott, a tantestület is közös volt./ saját terve és költségén készült el az új iskolaépület is, de az anyaghiány miatt csak 1939-40-re tudták csak befejezni. Ebben az új, emeletes épületben kapott helyet négy tanterem, egy szertár, tanári szoba és a gyakorlati oktatás célját szolgáló mosó és vasaló helyiség. /Ez az épületrész szerencsére ma is oktatást szolgálja!/
Az iskolának semmilyen jövedelme nem volt, csak a tandíjakból tartotta fenn magát. Ezért kellett pl. 1940. január 22-e és február 6-a között szénszünetet is tartaniuk.
Jellemzô az akkori nehéz helyzetre /1939. szeptember 1-jén tört ki a II. világháború is/, hogy napközben Eleken nem volt áramszolgáltatás. Ettôl függetlenül az iskolában kéthetente volt filmvetítés.
A hazafias nevelésre itt is nagy hangsúlyt fektettek, pl. november 2-án és május 26-án a hôsök temetôjénél megemlékezéseket tartottak. Az évkönyv szerint november 20-án, Ottó “örökös királyunk” /Habsburg Ottó, (1912- ) születésnapján misét hallgattak a diákok./
Érdekes arról is szólnunk, hogy december 6-án a kormányzó úr, Horthy Miklós (1868-1957) névnapját is ünnepelték, vagyis bizonyos értelemben legitimista szellemben is nevelték az ifjúságot!
Rendkívüli tárgyakat is lehetett tanulni, ezzel többen is éltek, 15 növendék zongorázni tanult, de voltak olyanok, akiket a német társalgás és a gyorsírás érdekelt.
Az itteni tanárok nem csupán tanítottak, hanem közéleti személyiségek is voltak. Elég itt csak pl. azt megemlíteni, hogy Reibel Mihály ekkor országgyűlési képviselô is volt, de másokat is kiemelhetünk, hisz dr. Pongrácz Lóránt pl. a Jézus Szíve csoport vezetôje, Mária Modeszta, Mária Rafaella és Mária Emerika pedig a Szívgárda vezetôi voltak.
Az 1939-40-es tanévben a polgári leányiskolában összesen négy osztályban tanultak. Az I. osztály /32 fô/ osztályfônöke Garai M. Alacoque, a II. osztályé /34 fô/ Vedres M. Rafaella, a III. osztályé /35 fô/ Garazsi Mária Magdolna, a IV. osztályé /25 fô/ pedig Bottner M. Modeszta volt.
Mi most csak ez utóbbi osztálynak a tanulói névsorát közöljük: Ament Franciska, A. Teréz, Braun Teréz, Domokos Magda, Fekete Rozália, Geisel Éva, Hargitai Éva, Hécsel Ilona, Horváth Mária, Kasztner Franciska, Kneller Magda, Kristóf Erzsébet, Krnács Zsófia, Lakatos Mária, Lenz Gertrúd, Müllek Teréz, Niedermayer Irén, Pozsonyi Mária, Ruck Mária, R. Valéria, Strifler Klára, Tóth Anna, Vajda Erzsébet, Zemkó Irma, Zöllner Anna.
Úgy is érdekes megvizsgálni egy iskolát, hogy a tanulók szüleinek mi a foglalkozása. Az itteni adatok azt bizonyítják, a diákok legnagyobb hányada /55 fô/ kisbirtokos /100 holdon alul/ családból származott, de sokan születtek /24 fô/ kisiparos, de pl. altiszti /10/ családba is.
Az 1939-40-es tanévben az eleki polgári leányiskolában összesen 126 diák tanult, a gazdasági iskolában “csak” 50-en. 
Az iskolai évkönyv bemutatása után most talán azt lehetne elmondani, hogy Eleken is komoly hagyományai vannak a színvonalas oktatásnak. Az akkori, háborús idôszakban az eleki katolikus iskolák sokat tudtak adni diákjainak, hitben megerôsödve, gyakorlati ismeretekkel is gazdagodva válhattak itt felnôtté. Megtanulhatták, hogy mi a demokrácia, hisz különbözô felekezetűek tanultak együtt, de a bejárók is jól be tudtak illeszkedni /a polgáriba a legtöbben Kétegyházáról jártak be, összesen 13-an./
Sajnos, nem is olyan sokára /1944 után/ az egykori diákokoknak egy teljesen más világban kellett megállni a helyüket! Folytatjuk.
Rapajkó Tibor

“Békés Megye 1000 éve”
címmel nyílt kiállítás ez év november 29-én, csütörtökön délután 5 órakor a “Reibel Mihály” Városi Művelődési Központban. Az intézmény nagytermébe lépve az ember szinte egy múzeum kiállító termében érezheti magát, mert küllemében igazán csak ahhoz hasonlítható. 
Régen /vagy talán sohasem/ láthattunk Eleken hasonló igényességgel, alapossággal összeállított, megyénk történelmét bemutató kiállítást. A megnyitó beszédet dr. Szelezsán Róbert nyitotta meg, melyből kiderült, hogy az összeállított anyag megyénkben vándorol, összesen mintegy 11 településre. Valamennyi, a kiállítást fogadó település külön-külön impozáns prospektusban, a maga legjellemzőbb sajátosságait, épületeit, látványosságait is bemutatja képekben, míg annak szöveges része megyénk ezer évét követve tárja a látogató elé. A kiadvány rendkívül jól szerkesztett!
dr. Szelezsán Róbert a tárlat megnyitásán a megye történeti, történelmi eseményeit ismertette, majd Elek Városra vetítve fogalmazta meg településünk legfontosabb eseményeit, 1000 éves múltját - mindezt a közönség számára érthető és érdekes formában. Talán a látogatók egy része a kiállítás láttán kedvet kap bizonyos helytörténeti, honismereti kutatásokhoz, de az érdeklődését bizonyára mindenkinek fölkelti.
Engedtessék meg azonban - hangsúlyozottan kérve az örömbe üröm vegyítésének kikerülő, tagadó szándékát! -, hogy egy ilyen rangos és sokezer ember által /nem csak Eleken/ látogatott kiállításon a képek, dokumentumok, tárgyak, eszközök, fotók stb. feliratozásánál nemigen engedheti meg magának a gyűjteményt összeállító, bemutató intézmény, hogy azok helyesírási hibákkal bőven megtűzdelve kerüljenek az érdeklődő látogatók elé! A mai technikákkal pillanatok alatt megoldható a kijavításuk.
Mondjuk ezt legfőképp azért, mert “a gyerek is látja, olvassa!”
A kiállításnak pedig egyik alapvető célja, hogy minél több gyermek, iskolás tanuló látogassa, ismerkedjen meg megyénk - ezen belül településünk - ezer éves történelmével.
T.R.K

Egészségvédelmi hetet tartottak
Az utóbbi időkben a rádióban, televizióban, írott sajtóban egyaránt egyre több szó esik az egészségről, az egészséges életmódra való törekvésről. Az elmélet azonban csak nehezen ölt testet a társadalomban. Ha széjjelnézünk, megállapíthatjuk, hogy vannak még hiányosságok ezen a téren. Már csak ezért sem tünnek feleslegesnek a témakörrel kapcsolatos, újabbnál újabb törekvések, kezdeményezések. Örvendetes, hogy az általános iskola diákönkormányzatának szervezésében egészségvédelmi hetet tartottak. A kezdeményezés előzeteseként a tanulóknak pályázatot hírdettek meg vers és rajz kategóriákban.
A pályázat kiindulópontjai a következő címeket takarták: A tiszta környzet, Egészségesen éljünk, A táplálkozás és testedzés fontossága, valamint Fogápolás és tisztálkodás. Vers kategóriában Frank Róbert, Cinanó Ilona és Bágy Zsuzsanna oklevélben részesült, a legfigyelemreméltóbb rajzokat Brindás Orsolya, Ramasz Beáta, Cinanó llona, Tóth Ágnes és Varga Renáta készítette. Az egészségvédelmi hét keretében a tanulók előadásokat hallgathattak, az ötödik osztályosoknak Kecskés Róbertné védőnő a helyes táplálkozásról, a hatodikosoknak ugyancsak a védőnő Szenvedélyektől mentesen címmel, a hetedikeseknek dr. Demény János háziorvos a lelki és testi egészség kapcsolatáról és fontosságáról, míg a nyolcadikosoknak Tóth Gáborné tanárnő az egészséges ételekről értekezett, illetve a recepteket a gyakorlatba is öltötték, sőt az egészséges ételeket leíró receptek gazdát is cseréltek.
Az egészségügyi hét Zsidó Ferenc tanár úr által összeállított vetélkedővel zárult. A győztes csapatot Matusik Brigitta, Görgényi Mónika és Mező Krisztián alkotta. Második lett a Ramasz Beáta, Cinanó Ilona, Erdődi Zsuzsanna, harmadik pedig a Fábián István, Kecskés Andrea, Pluhár Gábor összetételű együttes. Az említett programmal kapcsolatban leszögezhető: a tanulók a mindennapok során hasznosítható ismeretekkel lettek gazdagabbak és remélhető, hogy az elsajátítottakat hasznosítani is fogják.
Ugyancsak az általános iskolához kapcsolódó információ, hogy a tanulók december 7-én jól sikerült Mikulás ünnepséget tartottak. A tanulók a Mikulástól egy-egy vers, illetve dal elmondásáért, elénekléséért kaptak ajándékcsomagot. Az oktatási intézmény diákönkormányzata december 21-én programot szervez, amelynek keretében ajándékokat, karácsonyi és asztali díszeket készíthetnek. A téli szünetre pedig pályázatot hírdetnek a tanulóknak téli népszokások, játékok és mondák gyűjtésére buzdítva őket. A legszorgalmasabbak oklevél mellett külön ajándékban is részesülnek. A diákönkormányzat programjait az idei iskolaévben a városi önkormányzat oktatási és kulturális bizottsága 50.000.- Ft-tal támogatja.
B.N.

Külföldi tárlat
Az In Memorian Geriub Gepleki képzőművészeti csoportnak - amelynek az eleki Durst Norbert, a békéscsabai Ábelovszky Róbert, az esztergomi Ágoston Lóránt, az újszentiváni Molnár Mihály, a budapesti Sándor Zsolt és Jacob Péter, a szegedi Kiss Ferenc, Nagy Lajos, Koszo Ferenc és Jacob Gábor, festő, valamint a budapesti Dajkó Tibor szobrász a tagjai - a kanizsai (Vajdaság) fürdőben nyílt tárlata. Ezt a kiállítást is - immár az ötödik egymást követő évben - egy török-kanizsai nyári alkotótábor előzte meg, amely kezdeményezésnek a kanizsai fürdő a fő támogatója. A képzőművészeti csoport tagjai egyéni stílusban alkotnak, de közösen reagálnak egy-egy aktuális társadalmi-politikai eseményre, helyzetre, ilyen volt többek között a szegedi Tigrishártya elnevezésű tárlatuk, amely a jugoszláviai bombázásokra reagált. Az említett kanizsai kiállítás egyébként november 13-áig volt megtekinthető, ezt követően Szegeden állítják ki az alkotásokat.
- b -

George Harison
Ötvennyolc éves korában eltávozott közülünk a második Beatles. Hírtelevíziók és külföldi TV-csatornák vezető helyen számoltak be haláláról. A magyar királyi M1-es a negyedik helyre rakta “fontosabb” politikai gyűlések és útátadás után. Minek is siettették volna, hiszen hivatalosan csak 1970 után, a Beatles megszűnésekor adták ki nálunk a lemezeiket. Nyolc évig mintha nem is léteztek volna. Harison már az ötvenes években zenélgetett és 1958-ban került kapcsolatba a Beatles-sel. A két nagy - Lennon és Mc Cartney - mögött nem tudott igazán kibontakozni, de ő vitte a Beatlest a meditáció, a hindu zene irányába.
Többször jártak Indiában, és ő nagyon is vallásosnak vallotta magát és hitt a halál utáni visszatérésben. A Beatles megszűnése után első nagy sikere a My sweet Lord is vallásos témájú és Harisonhoz kötődik az első nagy segélykoncert megszervezése Bangla Desh megsegítésére. Őt nem a túlhajtott élet vagy kábítószer vitte el, hanem a rák. Az a betegség, melynek már lehet hogy megtaláltuk volna az ellenszerét, ha a pénzt nem a legújabb fegyverek kifejlesztésére és élőben való kipróbálására költenénk.
Hamvait a Ganges India szent folyójába szórták vallása és kérése szerint. Csendesen élt, csendesen ment el a legfiatalabb beatle.
Méry Rudolf

A tél gyümölcse: teremlabdarugó-bajnokság
Az általános iskola keretén belül működő DSE /Diák Sport Egyesület/ a harmadik egymást követő évben szervezi meg a labdarugást kedvelők körében igen népszerű teremlabdarugó-bajnokságot a sportcsarnokban, amely önmagában véve is kitűnő kezdeményezés. Mint említettük, a seregszemle a sportcsarnokban kerül lebonyolításra, ahol az előző esztendőhöz képest változás történ, a játéktér palánkrendszerrel módosult, és hogy ez a játék szempontjából kedvező vagy kedvezőtlen-e, ezt mindenkinek magának kell megválaszolnia, illetve a játéktéren leszűrni a tapasztalatokat. Egy ilyen seregszemlén nem a játéktérnek kell vinnie a főszerepet, hanem az azon felépő csapatoknak, játékosoknak. Az előző esztendőben a bajnokság során tíz együttes - közülük mindössze egy vidéki - képviseltette magát, a sportbarátok mindezek tudatában arra gondolhatott, hogy ez a szám csakis növekedhet. Akik ezt gondolták, csalatkozniuk kellet, hiszen ezúttal kilenc csapat jelentkezett és kettő közülük vidéki, amely pozitívumként is értékelhető. Ha az együttesek kvalitását, minőségét vizsgálgatjuk, évről évre meghökkentőbb képet kapunk. Magyarán szólva már a benevezésnél eldőltnek tekinthető a viadal végkifejlete. A most folyó seregszemle alkalmával szinte borítékolni lehet, hogy melyik az a három együttes, amelyik a táblázat felsőházában fejezi be a megmérettetést s így jutalomban részesül. Ezeknek a csapatoknak a játékoskerete a helyi erőviszonyokat figyelembe véve messze átlagon felüli. Lényegében ezért születnek jelentős különbségű végeredmények egy-egy találkozó alkalmával. Tisztában vagyunk azzal, hogy a város viszonylatában képtelenség lenne külön “profi”, illetve “amatőr” csoportot kialakítani. Ennek ellenére - vagy éppen ezért - nem döbbenénk meg akkor, ha az elkövetkezőkben még jobban karcsúsodba a teremlabdarugó-bajnokság mezőny. Évről évre, ha csupán kis mértékben is, de módosul - drágul - a benevezési díj, és az törvényszerű, hogy egy erősebb csapat lényegesen könnyebben talál magának támogatót, mint egy szerényebb képességű. Mindezek tudatában a gyorsmérleg így fest: a napfényben fürdőző csapatok számára esetleg van támogató, öröm a pályán, akkor és úgy érnek el találatot, ahogyan csak akarnak, majd pedig a helyezésért járó jutalék, ajándék, míg a másik oldalon lévőknek megmarad a lelkesedés és a legnagyobb célkitűzés, hogy mind kevesebb góllal ússzák meg az összecsapást. Most nézzük meg a csapatok játékoskeretét, illetve az eddigiek során született eredményeket!
Outline: Tóth Zoltán, Oláh Zsolt, Sánta Ferenc, Kovács István, Gyimesi Tamás, Bagi Tibor, Vincze Gyula, Alb János, Kamarás Miklós, Kovács Krisztián, Nagy Zoltán, Mák Róbert.
Lökösháza: Érsek Róbert, Lévai György, Borsi Attila, Borsi Imre, Farkas Gergő, Flender Csaba, Botás Attila, Szántó Attila, Baráth Imre, Domsik Tibor, Stir Mihály, Varga István, Bán Ferenc, Gajda Zsolt.
Másnaposak: Gémes Attila, Hurguly János, Oláh Ferenc, Bajaczán Csaba, Sípos Attila, Hídvári Mihály, Bloch Tamás, Nagy Imre, Fodor József, Lázár György, Orbán Dávid, Szűcs Csaba, Fazekas Imre.
Berke Söröző: Bajusz Zoltán, Szabó Bálint, Galea Gábor, Séllei Gyula, Kohut Zoltán, Bálint György, Tóth Attila, Benyovszki János, Nagy Ferenc, Ferenczi Attila, Uhrin Pál, Szűcs Zsolt, Elekes Sándor, Donnert Csaba, Kiss Tibor.
DSE: Aradi Zsolt, Takács László, Fodor Csaba, Gál Zoltán, Téglási Attila, Mócz Mihály, Krisán Csaba, Veder György, Dávid Rémusz, Hoffmann Ferenc, Lackó Tibor, Turóczi Attila, Kanicsár Imre, dr. Nagy Gábor.
Sansiro: Pál István, ifj. Kovács Sándor, Farkas Richárd, Botás Pál, Hack Norbert, Lakatos Zoltán, Karáth József, Budai Szabolcs, Budai Béla, Lakatos Lajos, Szabó Mihály, Kovács Tamás, Kovács Sándor.
Reggeli Hatos: Kovács Gábor, Bajkán László, Wittmann Attila, Wittmann Rolf, Bernát Nándor, Bukur Szabolcs, Mócz Zoltán, Krizsán Attila, Elekes László, Házse Tibor, Keller György, Kozma Zoltán, Kozma Mihály, Gyüre István, Hotya Zsolt.
Művelődési Ház: Pataki Lajos, Gyulai Ferenc, Tereszán Norbert, Lakatos Zoltán, Erdei István, Hotya Péter, Nádor Zoltán, Rostás Róbert, Guti László, Lázok János.
Tölgyfa Söröző: Botás Dávid, Botás György, Gyebrovszki Ferenc, Bányai Sándor, Gál Attila, Lénárt Zsolt, Popucza György, Popucza Mihály, Kapocsán Attila, Resetár Zoltán, Sarkadi András, Székely Zsolt, Mihók Dávid.

Az I. forduló történései: Művelődési Ház - Másnaposak: 8-0, góllövők: Erdei /2/, Lakatos /2/, Lázok /3/, Gúti. Lökösháza - Sansiro: 1-4, góllövők: Borsi A., illetve Szabó M., Farkas, Hack, Kovács At. DSE - Outline: 0-6, góllövők: Kamarás /2/, Sánta, Nagy, Kovács K., Oláh. Berke Söröző - Reggeli Hatos: 2 - 9 , góllövők: Bálint /5/, Tóth /2/, Uhrin, Donnert, illetve Wittmann, Kovács.

II. forduló: Reggeli Hatos - Tölgyfa Söröző: 0-5, góllövők: Popucza Gy., Gál /2/, Lénárt /2/, Sansiro - Művelődési Ház: 2-3, góllövők: Kovács A., Kovács I.S., illetve Erdei, Lakatos, Tereszán. Másnaposak - Berke Söröző: 3-11, góllövők: Nagy, Szűcs /2/, illetve Uhrin, Tóth /3/, Bálint /2/, Donnert, Kohut, Ferenczi és 2 öngól. Outline - Lökösháza: 7-1, góllövők: Kovács K. /3/, Gyimesi, Kovács I., Kamarás, Nagy, illetve Baráth.

A táblázat a két forduló után:
1. Berke Söröző	2	2	0	0	20-5	6	+15	
2. Outline	2	2	0	0	13-1	6	+12	
3. Műv. Ház	2	2	0	0	11-2	6	+9	
4. Tölgyfa Söröző	1	1	0	0	5-0	3	+5	
5. Sansiro	2	1	0	1	6-4	3	+2	
6. DSE	1	0	0	1	0-6	0	-6	
7. Lökösháza	2	0	0	2	2-11	0	-9	
8. Reggeli Hatos	2	0	0	2	2-14	0	-12	
9. Másnaposak	2	0	0	2	3-12	0	-16	
-b-