Eleki Krónika – 1998. június

Bővítik a csatornahálózatot
Beszámoló a június 29-i képviselő-testületi ülésről
Az eleki képviselő-testület egyetértett a város csatornahálózata II. és III. ütemének 103.663 ezer forint összköltségű fejlesztési munkáinak megvalósításával. A beruházáshoz az összköltség 25,88 %-át saját forrásként kell biztosítani. Ehhez az érintett lakosság anyagi támogatását is kéri a testület, ennek érdekében bővíteni szükséges a meglévő Csatornamű Társulatot. A beruházás nyomán a II. ütemben 1504 méter, a III. ütemben 2283 méter gravitációs szennyvízcsatorna építése valósul meg. (Következő számainkban részletesen foglalkozunk a beruházással, különös tekintettel a lakosság érdekeltségi hozzájárulásának módjára és mértékére.)
Emellett a testület beszámolót hallgatott meg a gazdajegyző munkájáról, majd Veress Vilmos gazdajegyző és Dr. Vass György a Kézműves Kamara képviseletében tájékoztatást adott a vállalkozói igazolványok kiadásában történő változásokról. A tájékoztatóban többek között szó esett arról, hogy a vállalkozói igazolványok kiadását, visszavonását és az igazolványban történt bármilyen változást ezután a területileg illetékes kamara végzi. Véleményük szerint ez az ügyintézést jelentősen megkönnyíti, mivel gyakorlatilag egy helyen szerezhetők be a vállalkozás indításához, módosításához szükséges okmányok (egyablakos rendszer). Arról is tájékozódtak a képviselők, hogy a kamarák továbbra is számítanak a polgármesteri hivatalok gyakorlott ügyintézőinek segítségére, különösen a új rendszerre történő átállás kezdetén.
A képviselők elbírálták az óvodavezetői pályázatokat, és titkos szavazással Singer Évát nevezték ki az Eleki Napköziotthonos Óvodák vezetőjévé 1998. augusztus 1-től 2003. augusztus 31-ig. A képviselő-testület megköszönte az eddigi óvodavezető, Püspöki Jánosné több évtizedes munkáját, majd munkaviszonyát - kérésére - közös megegyezéssel megszüntette.
Ezután az 1998. II. félévi munkatervet tárgyalták a képviselők. Tekintettel arra, hogy ez év októberében helyhatósági  választásokra kerül sor, valamint figyelembe véve, hogy a nyári szabadságolások miatt júliusban nem kíván rendes ülést tartani a testület, csak az augusztusi és a szeptemberi testületi ülések napirendjeit határozták meg. Augusztus hónapban tűzték napirendre többek között az I. félévi költségvetési beszámolót, a mezőőri szolgálat bevezetésének lehetőségét, a Román Tanítási Nyelvű Általános Iskola pedagógiai programját. A szeptemberi ülés napirendjei között szerepel: beszámoló meghallgatása Elek város közbiztonságának helyzetéről, közművelődési rendelet és a szociálisan hátrányos helyzetben lévők adósságterheinek enyhítéséről szóló rendelet megalkotása.
A bejelentések között a képviselő-testület módosította a Mezőgazdasági és Ipari Középiskola és Diákotthon, valamint a “Reibel Mihály” Művelődési Ház és Könyvtár alapító okiratát, döntött az újtelepi bolt előtti utasváró létesítéséről.
A képviselő-testület Lénárt Istvánné és Niedermayer Ernő képviselőket a Pénzügyi Bizottság tagjává választotta.
Fedezethiány miatt a képviselők nem adtak helyt az eddig el nem bírált egyházak, társadalmi szervezetek által benyújtott támogatási kérelmeknek.
Dr. Kurucz Béla háziorvos bejelentette, hogy vállalkozói háziorvosi tevékenységét 1998. szeptember 1-től nyugdíjazása miatt meg kívánja szüntetni. A képviselő-testület a polgármestert hatalmazta fel arra, hogy a Dr. Kurucz Béla háziorvos nyugdíjazása miatt megüresedő orvosi körzetbe vállalkozó háziorvos személyére vonatkozóan gyűjtsön ajánlatokat, és azt mielőbb terjessze a képviselő-testület elé.
A képviselő-testület felhatalmazta a polgármestert, hogy a “Reibel Mihály” Művelődési Ház és Könyvtár felújításának folytatására, az ezzel kapcsolatos szerződések megkötésére, a vásárlások lebonyolítására, a Területfejlesztési Tanács pályázatán nyert és a saját erő együttes összeghatáráig (7.143 ezer forint) - a Pénzügyi Bizottság véleményének kikérése mellett - kötelezettségeket vállalhasson.
A képviselő-testület Klemm István alpolgármester részére 1997. december 15-től 1998. május 31-ig terjedő időszakra a polgármester helyettesítéséért 60.000.- Ft/hó helyettesítési díjat állapított meg visszamenőleg, melynek fedezete a polgármester táppénzes állománya következtében keletkezet bérmaradvány.

Hogyan látják az elmúlt 4 évet önkormányzatunk képviselői ?
Az év vége, az ezredforduló előtt, az országgyűlési képviselőválasztás mellett még egy jelentős eseményre, a helyi önkormányzati képviselő-választásra is sor kerül. A szavazópolgárok majd októberben élhetnek alkotmány adta jogukkal. Egy-egy település legfőbb fórumát az önkormányzati testület képezi. A képviselők komoly kérdésekről döntenek, ezért megkülönböztetett felelősség nehezedik a vállukra. Az elért eredmények, az esetleges kudarcok is őket igazolják! Ebben az évben egy 4 éves ciklus befejeződik, a hogyan kérdéssel egyfajta összegzés végett kerestük fel a városunk képviselőit. A válaszaikat majd a folyamatosan megjelenő Eleki Krónikában közöljük.
Gura Tamás: - Egy település életében négy év viszonylag rövid idő, szinte pillanatok alatt elrepült. A ciklus elején a testület célkitűzésében a település fejlesztése szerepelt, amely úgy érzem megvalósult. Szűkebb területemet figyelembe véve létrejött az Eleki Víz- és Csatornamű Üzemeltető Kft, amelyet a testület mellett a lakosság szélesebb rétege is támogatott. Új kutat fúrtunk, amellyel a város ivóvízszükségletét legalább 30 évre megoldottuk. a Kábel TV működését szerényebb pénzügyi keretek között, de kiszélesítettük. Azután megemlíthetem, hogy elkezdődött a “Reibel Mihály” Művelődési Ház felújítása, a településre bevezettük a gázt, szilárd burkolatú utak épületek, a pályázatok eredmé- nyességével az idén is épülhetnek, a csatornamű II. és III. ütemterve is megvalósulhat. Tehát lehet eredményekről beszélni. Negatívumként viszont a GAMESZ karbantartó brigád megszüntetése említhető meg. Véleményem szerint átszervezéssel, összevonással meg lehetett volna menteni. És ne feledjük; bár voltak ellenvélemények is, Elek város lett. Mindent összegezve eredményesnek ítélem meg a képviselő-testület négy éves munkáját. Már az is siker, hogy ebben az elanyagiasodott világban az önkormányzat talpon tudott maradni.
Gál Attila: - Lehet, hogy az szemüvegem sötétebb képed ad, mint kellene, de az én megítélésem szerint az önkormányzat gyenge eredményeket produkált a ciklus alatt. Mire is alapozom véleményemet? Úgy gondolom, hogy a város fejlesztésére, felújítására többet kellett volna fordítani, mint amennyit fordított. Mondjuk az Idősek Otthonára is többet lehetett volna megspórolni. Tény és való, hogy a segélyekre irreális nagyságrendű pénzeket fizettek ki, valamint az egyes intézmények is túlköltekeztek. Ha minden évben, mondjuk 30-40 millió forintot felújításra költene az önkormányzat ... Mindenesetre erre hívnám fel a figyelmet.
Szilbereisz Józsefné: - Engem a Német Kisebbségi Önkor- mányzat delegált a képviselő-testületbe, tehát a kisebbség érdekeit voltam hivatott képviselni. Elmondhatom, hogy a települési önkormányzattól hosszabb időtartamra kaptunk egy ingatlant, amelyet tájháznak és közösségi háznak rendeztünk be. Amennyire anyagi erőnkből tellett, felújítottuk a házat. A testület települési ered- ményeinek egyebek mellet a gázbevezetést, a “Reibel Mihály” Művelődési Ház felújítását tartom. Viszont az egyes iskolai, óvodai épületekre többet kellett volna áldozni. A számottevő munkanélküliség azonban jelentős pénzeket emészt fel, ha a kifizetett segélyek felét az előbb említett célokra költhettük volna ...
Bernát Nándor

A hajó indulásra kész
Singer Éva az eleki óvodák új igazgatónője
A legutóbbi önkormányzati testületi ülésen, az egyéb napirendi pontok között, az óvodavezetői állásra beérkezett pályázatok sorsáról is döntöttek a képviselők. Az igazgatói munkakör betöltésére hárman pályáztak, a testület végül is Singer Évára szavazott. Az érintettől kérdeztük, hogyan reagált a hírre, a jelölésre és mit jelent ez az ön pályafutásában?
- Az igazsághoz hozzá tartozik, hogy a pályázat megjelenésekor nem ragadtam azonnal tollat, először meghánytam-vetettem magamban a dolgot. Másfél évtizede vagyok az óvónői pályán és a tapasztalatokból adódóan tökéletes harmóniába kerültem a gyerekekkel, és a magatartási problémákkal küszködő kicsinyekkel is. Ez a csoportom fejlettségi mutatóin is érzékelhető, ezért volt a “türelmi idő”. Aztán arra gondoltam, hogy az igazgatói munkakör egyfajta kihívást jelent, a kicsinyek ügyét pedig indirekt úton tovább szolgálhatom. A jelölésem híre természetesen örömmel töltött el, hiszen a képviselő-testület megelőlegezett bizalmát látom benne.
- Lévén, hogy eddig is gyakorló óvónőként dolgozott, betekintése van az intézmény életébe, napi jelleggel szembesült a jó dolgokkal, de a fonákságokkal is. Mi az amire az elkövetkezendőkben megkülönböztetett figyelmet szentel?
- Meggyőződésem, hogy a munkahelyi légkör harmonikus kialakulása után lehet csak a neveléssel kapcsolatos módszerekről, elvárásokról beszélni. Az óvónőket nem szeretném “sakkfiguraként”, minden megalapozottság nélkül, egyik óvodából a másikba helyezni. Az óvónők módszertani szabadságát semmi szín alatt nem szeretném megcsonkítani, hiszen a külsőleg irányított ember képtelen az önálló döntéshozatalra. A nevelés alapkövetelménye pedig az, hogy a nevelő önmagát adva segítse a gyermek önmegvalósítását.
- Tudtommal az óvodai hitoktatásból is derekasan kivette a részét, de problémákkal is szembesültek az isteni dolgok tanítása terén. Mi az ön állásfoglalása e tekintetben?
- A közoktatási törvény mindenki számára biztosítja a szabad vallásgyakorlás elvét. Ezen jogával minden szülő élhet, az eddigi gyakorlat alapján a szülő írásos formában kérhette gyermeke hitoktatását, csakúgy mint a nemzetiségi nyelv oktatása terén. Az én személyes véleményem az, hogy a nevelés sem nélkülözheti azokat az alapelemeket, mint a szeretetet, a lemondást, a tűrést és a megbocsátást.
- Mint igazgatónő az egyes dolgokban egyedül kíván dönteni, vagy pedig kikéri a kollégái véleményét is, és egyfajta csapatmunkára törekszik?
- Nagyon remélem, hogy nem az egyénieskedő vezetők táborát növelem majd. Szerintem nem az a jó vezető, aki csak a saját ötlete megvalósulását várja el, hanem az, aki az “alulról” jövő kezeményezésekket - ha jónak látja -, a megvalósulás szintjére emeli. Egyet tudni kell: “a gondolat még tettet nem jelent”, csak a munkatársaimmal közösen tudjuk maradéktalanul megvalósítani a kitűzött feladatokat. Az intézmény - képletesen - egy hajóra hasonlít, amelyen valamennyien rajta vagyunk, és csak összhangban dolgozva haladhatunk előre és érhetünk partot.
- A minőségi váltással több vagy kevesebb lesz-e a szabadideje, és azt mivel szeretné kitölteni?
- Úgy gondolom, hogy most kevesebb lesz a szabadidőm, mint csoportvezetőként volt, de a gyerekektől semmi esetre sem szeretnék elszakadni. A plébániai színjátszókkal tovább szeretnék dolgozni, és ha igény lesz rá, a fiatalokkal is tartanám a kapcsolatot. Aztán az eleki népszokásokkal, hagyományokkal is intenzíven szeretnék foglalkozni, és olvasni....
Bernát Nándor

Találkozunk ‘98
Szép eseményre készülnek 1998. augusztus 21-én Eleken. Az 1973. és 1993. között az eleki énekkarokban énekelt valamennyi kórustag részére nagyszabású találkozót szervez az erre a célra alakult szervezési bizottság. A kórusmozgalmáról méltán híres eleki általános iskola és a művelődési ház kórusai, illetve azok tagjai adnak egymásnak randevút az egész napos rendezvényen. A szervezők várják a volt énekkarosok jelentkezését. Az erre szóló felhívást minden volt kórustag megkapja. A visszajelző lapot a következő címre küldhetik, akik e szép eseményen részt kívánnak venni: Rusz Katalin, 5742 Elek, Madách u. 7.
Az eseményen lapunk is jelen lesz.

Gazdák, gondokkal küszködve
Amikor tervbe vettem, hogy Klemm Istvántól, városunk alpolgármesterétől, mezőgazdásztól az őszi árpa felől érdeklődöm, rövid, kijelentő mondatos válaszra vártam és aztán pont. A problémák azonban keresztülhúzták számításomat. Mint megtudtam, az eleki gazdák többsége a vetésforgó elve alapján termeszt őszi árpát. De ez sem ilyen egyszerű, hiszen az utóbbi 3 évben a mezőgazdaság jövedelmezősége erősen megromlott. Az okok közül: túlpiaci termesztés, az állatállomány drasztikus apadása, a termőföld tápanyagellátottságának kimerülése. Az őszi árpáról elmondható, hogy az elmúlt negyed évszázad során nem volt ilyen rossz termény, mint a mostani. Az őszi időjárás kedvező hatására a kalászos túlburjánzott, novemberben viszont elmaradt a szükséges hótakaró. Aztán az aszály, a tavaszi fagy megtette kedvezőtlen hatásait. A növények gyengén fejlődtek, szártőbetegség támadta meg őket. A viaszérésben lévő árpa a kánikula következtében “megszorult”. Mindent összegezve a termés a befektetett költségeket sem fogja fedezni. A baj sosem jár egyedül; az őszi árpa mostani ára az 5 évvel ezelőttivel azonos. A tényt befolyásolja, hogy az elmúlt évről visszamaradt a takarmánybúza is.
Az új kormányra komoly feladat hárul; vissza kell szereznie a piacot, az államnak segíteni kell a gazdáknak.
A mezőgazdaságot - térségünkre kiterjedően - más tényezők is fenyegetik. Elszaporodott az aranka és a hörcsög. Ez utóbbi kiírtása külön szervezettséget igényel, mert abban senki sem reménykedhet, hogy esetleges betegség miatt a rágcsáló kihal. Tudni kell, hogy az aratást követő két hétben a hörcsög még a helyén marad. Jó lenne, ha a gazdák saját, illetve a szomszédjuk érdekében mindent megtennének a rágcsáló kiirtására, mert ellenkező esetben rövid időn belül felbecsülhetetlen károkat okozhatnak.
Aztán a parlagfűvel, a tűzelehalással is számolni kell. A tűzelhalásnál a gyümölcsfák megbetegedett részeit a pásztorbotnál meghajlott fiatal ágakat a két éves gallyakkal együtt el kell távolítani, majd elégetni. A parlagfű, mint tudjuk, allergiás megbetegedéseket okoz, ráadásul ősszel leérett magvakkal, parlagfűvel, kukoricával keveredve exportakadályozó tényezővé válhat. A hatástalanítását ezért még virágzás előtt, júliusban el kell végezni.
Bernát Nándor

Mezőgazdasági helyzetkép
Az eleki Haladás M.Sz. üzemgazdászától, Kovács Gerőtől egyebek mellet megtudtuk, hogy a szövetkezet 1360 hektáron gazdálkodik, ebből 240 hektár bérlemény. A vetésszerkezet a követ- kezőképpen alakult: 265 hektáron árpa, 450 hektáron búza, 110 hektáron álló lucerna, 72 hektáron napraforgó, 315 hektáron kukorica került a földbe. A többi területen egyéb kultúrát termesztenek. Az őszi munkálatok után a tavaszit is - vetés, kaszálás, vegyszerezés - zökkenőmentesen elvégezték. A kalászosoknál a kellemetlen őszi hatásokat a téli időjárás korrigálta.
Bernát Nándor

Gyulai németek - eleki németek ?
Két évvel a magyar honfoglalás 1100. évfordulójának megünneplése után nem tudom, kik gondolnak arra, hogy a történelem folyamán a lakóhelyük hányszor és hogyan települt újra.
A honfoglalások kérdése a mai Békés megyében is érdekes, hisz a XVIII. század óta környékünkön több nép él egymás mellett (magyarok, németek, románok, szlovákok).
Az Elekiek III. Világtalálkozóján (1996) megnyílt a német tájszoba, illetve egy szerény helytörténeti kiállítás is. Erre készülve egy érdekes forrásra bukkantunk, ami érdekes lehet a gyulai németek számára is. (Az elekiek egy csoportja 1984. május 5-6-án részt vett az Elekiek Találkozóján Gerolzhofenben, amiről a helyi sajtó bőven beszámolt. Ekkor jelent meg egy részlet az 1724. április 22-i gerolzhofeni városi jegyzőkönyvből. A fénymásolt példányok az eleki római katolikus plébánián találhatók.)
A cikk “Kivonat a város jegyzőkönyvéből Elek dolgában” címmel jelent meg. A bevezető szerint azt a részt idézik, amelyben a jegyző azt rögzíti, kiket mentesít a polgári jog alól, kik mennek Magyarországra, kik fogják újra benépesíteni Eleket. A kivonatban azoknak a neve szerepel, akik Gerolzhofenből a Magyar Királyságba, illetve Gyulára szeretnének menni. Ha ezeket a neveket összevetjük a Scherer-féle Gyula város történetében szereplő névanyaggal (I.k. 280. o.), akkor azt tudjuk mondani, hogy ilyen nevű személyek nem éltek Gyulán (legalábbis a forrás szerint). Geiselek és Zielbauerek viszont ma is élnek Eleken. Ide 1724-ben és 1744-ben, főképpen Gerolzhofenből jöttek németek. A jegyzőkönyv 13 családot említ, ebből 9 család cseléddel vágott neki az útnak (4 család 2 cseléddel, 4 család 1 cseléddel, 1 család 3 cseléddel).
Ez egy érdekes adalék lehet a gyulai németség történetéhez, hisz pl. a Scherer-, Karácsonyi-, Steib-féle Gyuláról, Békés megyéről szóló történeti munkákban sem adják meg a gyulai németek származásának pontos helyét. A Gyula város leírása (Gyula, 1897) című munka a Rajna-vidéki Arin helységet említi (erről Eleken nem tudnak).
Végül nézzük a neveket, amilyen sorrendben a jegyzőkönyvben szerepelnek: Hans Georg Schüssel, Lorenz Schüssel, Jakob Horbert, Lorenz Geisel, Georg Zielbauer, Hanns Adam Groha, Peter Münts, Hans Georg Scheller, Hans Adam Persch, Hans Adam Hornung, Peter Ofenhitzer, Valti Brückner, Hans Georg Büttner.
Rapajkó Tibor

Vizsgáztak a középiskola tanulói
1998. június 12-én befejeződött a tanév. Ez azonban nem azt jelenti, hogy végképp elcsendesültek az osztálytermek. A gazda- asszonyképzőben végzett tanulók június 1-től június 12-ig vizsgáztak, adtak képet gyakorlati, elméleti tudásukról. Az igen összetett vizsgakövetelménynek (sütés-főzés, varrás, kertészet, állattenyésztés, egészségügy, családellátás stb) mind a 15 tanuló eleget tett.
Kitűnően 3 fő végzett - köztük az országos versenyen 2. helyezést elért Pető Annamária - 2 fő jeles, 4 fő jó, 6 fő közepesen megfelelt minősítést kapott.
Június 15-én kezdték meg vizsgáikat a szakmun- kástanulók. A általános állattenyésztők mellett még 3 fő szerzett az Országos Képzési Jegyzék szerinti állatgondozói képesítést.
Az elméleti és gyakorlati értékelést követően az alábbi eredmények születtek: kitűnő 2 fő - az országos verseny első és negyedik helyezettje Szokodi Rita és Almási Lajos. Jeles 1 fő (Pándy Julianna), jó 4 fő, közepes 8 fő, megfelelt 3 fő. Szóbeli feleletért dicséretet kapott Kelemen József. Elméleti átlag: 3,4, gyakorlati átlag 4.
A nőiruha-készítők vizsgáin 15 fő kapott szakmunkás- bizonyítványt. Általános dicséretet, kitűnő minősítést kapott Nyegota Anita, jelesen megfelelt 1 fő (Pál Zsuzsa), jól megfelelt 6 fő, közepesen megfelelt 5 fő, megfelelt 2 fő. Gyakorlat átlag 3,5, elméleti átlag 3,4.
A lótenyésztő tanulók szakmunkásvizsgáin 3 tanuló szerzett kitűnő minősítést: Lóczi Éva, Méreg Mihály, Szepesi Zsófia. Jelesen 1 fő, jó eredménnyel 6 fő, közepes eredménnyel 2 fő, megfelelt eredménnyel 3 fő végzett. Méreg Mihály dicséretet kapott.
A szakmunkások szak- középiskolájában hasonló jó eredmények születtek. 24 tanuló szerzett érettségi bizonyítványt: kitűnő 2 fő, jeles 1 fő, jó 8 fő, közepes 6 fő, elégséges 7 fő. A gimnáziumi levelező tagozat 2 osztállyal működik tovább (ebben az évben első és harmadik osztályunk volt). A tavalyi évben beiratkozottak száma 80 fő volt, ami egyértelműen bizonyítja, hogy van igény városunkban és környékén erre a képzési formára. A beiskolázási helyzet a további évekkel összevetve nem kedvezőtlen. Az eddig beírt (az 1998/99-es tanévre ) tanulók száma 106 fő, a pótbeiratásokkal valószínűleg 140 fő fölött lesz az iskolánk tanulóinak új létszáma.
Bizonyítványosztás
Az eleki Mezőgazdasági és Ipari Középiskolában június 25-én ünnepélyes keretek között vehették át a bizonyítványaikat ez első- és másodéves tanulók. Az elmúlt tanévet Simon Mihály igazgató úr értékelte, majd jutalomkönyveket adott át 15 eredményesen szereplő tanulónak. Ezután az osztályfőnökök értékelték az év munkáját, s adták át a bizonyítványokat.
A javítóvizsgák augusztus 26-án 8 órától lesznek (előtte a szaktanárok korrepetálnak). A tanévnyitó augusztus 30-án 15 órakor lesz. A kollégiumot 12 órától lehet elfoglalni.
Lantos Mihályné

Az eredményesség eredménye
A városi Riha Ilona Alapítvány kuratóriuma, immár hagyományos jelleggel, az elmúlt iskolaévben is meghirdette pályázatát. Elsősorban azon tanulók jelentkezését várták, akik az év folyamán kitűnő tanulmányi eredményeket értek el, vagy pedig a különböző tanulmányi versenyeken méltán képviselték az iskola színeit. A kuratóriumhoz összesen 52 pályamű érkezett, ebből 6 érvénytelennek bizonyult. Az alábbiakban álljon itt a jutalom nagysága, illetve az elismerésben részesült tanulók névsora (zárójelben az évfolyam látható).
Magyar Általános Iskola
1000 Ft jutalomban részesült: Bartalos Béla, Kustyán Szerén, Székely Tamás (7), Szabó Vivien, Horváth Rita, Nedró Erika, Ottlakán Johanna (6), Mokán Mária (5), Kustyán Mária (4), Ramasz Beáta (2).
1500 Ft jutalomban részesült: Sebestyén János (8), Nagy Éva Emőke (7), Botás Evelyn, Csáki Zsuzsanna, Andrási Beáta (6), Tóbiás Sándor, Tóth Csaba (5), Veres József, Gróh Fruzsina, Pipek Zsanett, Varga Zsolt (4), Tóth Tamás (3), Brindás Orsolya, Kulik Sándor (2).
2000 Ft jutalomban részesült: Buksa Tímea, Lukács Klaudia (7), Gémes Nikolett (5), Tokai Gyöngyvér, Radnóti Hajnalka (4), Tóth Brigitta (2).
3000 Ft jutalomban részesült: Mészáros Gábor (8), Rubóczki Adrien, Dobi Mónika (7), Bartalos Klára (6).
Kimagasló tanulmányi eredményért, versenyzésért 5000 Ft jutalomban részesült: Soós Éva, Törőcsik Benedek, Tóbiás Éva (8), Hotya Mihály (4).
Román Tanítási Nyelvű Általános Iskola
1500 Ft jutalomban részesült: Balogh Barbara (7)
2000 Ft jutalomban részesült: Nedró Nóra (8), Dihel Jolán Magdolna (7).
Bernát Nándor

Az idősekrőlgondoskodni kell
Az orvostudomány fejlődésének köszönhetően az emberek tovább élnek. Ez viszont csupán az érem egyik oldala. A másik hétköznapibb; a magukra maradt idős emberekről gondoskodni kell. Ez a mindenkori fiatalabb nemzedék kötelessége. Mi a helyzet ezen a téren városunkban? Kerestük fel kérdésünkkel Nedreu Dávidnét, a helyi idősek klubjának vezetőjét.
- Megelégedettségre nincs okunk, de panaszra sem, a lehetőségeinket maradéktalanul kihasználjuk. A tavalyi évben sikeres pályázatunk eredményeként felújítottuk a konyhai részlegünket, illetve háztartási gépeket vásároltunk. Ennek köszönhetően ma már mintegy 90 idős bejárónk van, akik étkezhetnek, társasági életben vehetnek részt.
- Hány állandó bentlakójuk van ?
- Jelenleg tízen laknak itt, de legalább ennyien várnak beköltözésre. Az idei célunk is ebből fakad, szeretnénk kibővíteni az idősek klubját. Erre egyébként megvannak a reális esélyeink.
- Az otthoni gondoskodást is valószínűleg többen igénylik.
- Igen, három műszakban négy embert látunk el. Egyébként - bár a számuk változó -, mintegy húszan vannak. A zavartalan munkához adottak az emberi és a technikai feltételek.
- Az idősek szórakoztatására milyen rendezvényeket biztosítanak ?
- Minden jelentősebb ünnepet megtartunk, író-olvasó találkozót szervezünk, kirándulunk, üdülünk, színházba megyünk, kitűnő cserelátogatási kapcsolatot ápolunk a mezőkovácsházi, nagyszénási, magyarbánhegyesi nyugdíjasokkal, valamint a gyulai szakmunkásképző pedagógusaival. Klubunk tagja az országos “Életet az éveknek” szövetségnek is - mondotta egyebek mellett Nedreu Dávidné.
Bernát Nándor

Évrégi összegzés
Befejeződött az 1997/98-as iskolaév, tanerő, tanuló megérdemelt nyári pihenőjét tölti. Nem szeretnénk ünneprontók lenni, de ezzel az írással mér visszatérünk az iskolai eseményekhez. Felkerestük a román, illetve a magyar általános iskola igazgatóit és arra kértük őket, hogy összegezzék az elmúlt év tapasztalatait.
Román Tanítási Nyelvű Általános Iskola, Grósz Péterné: - A szűk költségvetésünkből megpróbáltunk gazdaságosan működni, ami sikerült, nem léptük túl a keretet. Az első és a hetedik osztályban a NAT (Nemzeti Alaptanterv) szerint folyt az oktatás. Az előző évekhez hasonlóan teljesítettek a tanulók, 98 százalékuk megfelelt a követelményeknek. Még a tanév elején egy tanárnő hiányával számoltunk, a későbbiekben sikerült megoldanunk ezt a problémát. Az iskola tantermeinek világítását tavaly sikerült felújítanunk, bemeszelnünk, az udvari részen viszont elmaradtak a munkálatok, ezeket kellene most a nyár folyamán pótolni.
Magyar Általános Iskola, Godó Antalné: - A települési önkormányzattól 1 millió forintos támogatást kapunk a volt zárda épületének felújítására. A nyolc tanteremből álló épületben folyamatosan tanítás mellett, újítottak fel egy-egy osztályt. Négy tanterem munkálatai már befejeződtek, a további négy tanterem felújítása a nyárra maradt.
A tanév során két helyettes segítette a munkámat, ezzel lényegesen bővült a programunk. Tanulóink különböző versenyeken, köztük országos tanulmányin vettek részt, a szabadidőt is ésszerűbben használtuk ki. Az elért eredmények önmagukért beszélnek, a programokat tovább folytatjuk az elkövetkező tanévben is. Az első félévben több tanulónk eredménye is kívánnivalót hagyott maga után. A második félévben, a felső tagozatosok között tanulmányi versenyt hirdettünk, a legjobbakat megjutalmaztuk, ennek köszönhetően részben felzárkóztattuk a gyengébbeket.
Az utóbbi években mindig van 2-3 olyan tanuló, akit 250 hiányzó óra miatt nem tudunk osztályozni. Ők osztályozó vizsgát tehetnek.
Az iskolaévet három nyolcadikos osztállyal kezdtük. Az alacsony tanulói létszám miatt két osztályt alakítottunk ki. A gyakorlat azt mutatja, hogy az osztályok esetleges össze- vonását nem nyolcadikban, hanem előbb kell végrehajtani.
Iskolánk és az Eleki Gyermekekért Alapítvány jóvoltából több tanulónkat tárgy- és pénzjutalomban részesí- tettünk.
Az 50 végzős tanulónk közül 49-en tovább folytatják tanulmányaikat, 6-an gim- náziumba, 26-an szak- középiskolába, 17-en pedig szakmunkásképzőbe iratkoztak.
Az országos tanulmányi versenyeken tanulóink jól szerepeltek.
A legeredményesebbek, Hotya Mihály, negyedik osztályos tanuló a matematikai, a nyolcadikos Tóbiás Éva helyesírási, Törőcsik Benedek pedig a történelmi megmérettetésben tovább öregbítette iskolánk jó hírnevét.
Bernát Nándor

Figyelem !Pályázati lehetőségek
A SANSZ 1998/6-7. számában találhatók a Soros Alapítvány legfrissebb pályázati lehetőségei. Szinte mindegyike a nemzetiségi kisebbségekhez tartozók - elsősorban romák - továbbtanulását hivatott támogatni. A pályázati űrlapok - a pályázó nevére megcímzett és felbélyegzett, közepes méretű válaszboríték megküldésével - postai úton szerezhetők be az alábbi címen: Soros Alapítvány 1525. Budapest, Pf.:34.
Felvilágosítást kaphatnak az érdeklődők a polgármesteri hivatal 15-ös számú irodájában. A pályázatok beadási határideje július 15, illetve augusztus 10. 
Topa Sándorné

A német kisebbség hírei
A soron következő ülést a helyi Német Kisebbségi Önkormányzat június 2-án tartotta. A napirendi pontok között három téma szerepelt:
- a májusfa kitáncolása,
- a ballagó diákok búcsúzta- tása,
- egy archív film megtekintése videóról.
Először a májusfa kitáncolásának lehettek tanúi a nagyszámú jelenlévők. A német önkormányzat épülete előtt erre most először került sor. /Valószínűleg a későbbiekben ebből hagyomány lesz./
Utána a most érettségizők, illetve az általános iskolában ballagó azon diákok búcsúztatására került sor, akik valamilyen módon részt vettek a helyi német hagyományok ápolásában /tánc, szólóharmónika/. A következőknek kívánunk “innen is” további sok sikert: Horváth Gábornak, Niedermayer Attilának és Herminának, Singer Évának, Soós Erikának, Strifler Józsefnek, Radnóti Edinának, Veres Zsoltnak.
Végül, de nem utoljára, szólni kell arról is, hogy nagy sikere volt annak a Manninger-féle dokumentumfilmnek, amelyet még az 1970-es években vettek fel Eleken. Ezen a felbecsülhetetlen értékű filmen az egykori “Röpülj pávások” szerepelnek, akik közül már sokan nem élnek, mint pl.: Nádor József és felesége, Hauck /Halasi/ György és felesége, Regős Anna néni. Szerencsére a mostani nézők közül még sokan magukra ismerhettek, hisz pl. Gábor Kató néni, Strifler József és felesége, Stumpf Rézi néni, Szabó Pál és felesége, Zimmermenn Ferenc és felesége /elnézést, ha valaki kimaradt/, még ma is aktív szerepet vállalnak a hagyományok ápolásában és átadásában.
Az eseményről az Eleki Városi Televízió német nyelvű műsora is be fog számolni.
Rapajkó Tibor

Jó a lakosság fizetési morálja
Az Eleki Víz- és Csatornamű Üzemeltető Kft. hatáskörébe tartozik a szervezett szemétszállítás és csatorna- üzemeltetés, vízszolgáltatás valamint a Kábel TV üzemeltetése. Ez nem mindig volt így, a szerveződés lépcsőfokairól Gura Tamás ügyvezetőtől kaptunk tájékoztatást.
- Az EVI Kft. a település képviselő-testületének döntése alapján 1995. január 1-jével a békéscsabai Békés Vízmű Rt.-ből vált ki. Az alapvető ok az volt, hogy a lakosság a vízdíjakon ne érezze az infláció gerjesztő hatását, de természetesen a karbantartási, javítási munkák is ésszerűbben kivitelezhetők. A társaság vízszolgáltatással, csatornaüzemeltetéssel kezdte el tevékenységét, majd 4 hónap elteltével a kábel TV üzemeltetése is a hatáskörünkbe került. Akkor 960 előfizetőnk volt, számuk azóta jelentősen megnőtt. A helyi adóval együtt összesen 10 magyar nyelvű csatorna fogható.
Egy éve, ‘96 január elsejétől, az új szeméttelep üzembe helyezése óta a szemétszállítással is mi foglalkozunk. Az első 4 hónapban a munkát vállalkozóval végeztettük el, majd az önkormányzat egy Mercedes típusú szemétszállítót kapott a németországi adományozóktól. Mi ezt béreljük a polgármesteri hivataltól. A szemétszállítással kapcsolatosan elmondható, hogy a lakosság egy része kezdetben idegenkedett e szolgáltatástól, idővel azonban módosult az álláspontjuk.
Valamennyi szolgáltatás díját - kis töredéktől eltekintve - a lakosság időben törleszti. Az ivóvíz és a kábel TV esetében azokat, akik nem fizet rendszeresen, kizárjuk a szolgáltatásból. Tavaly ilyen eset mindössze öt volt. A díjak befizetése folyamatos, hiszen a kft. pénztáránál ez munkaidőben megtehető. Hétfői napokon a vízdíjbeszedő ügyeletet tart, a hónap 25-dike után még 10 napos türelmi idő is hatályos - mondta Gura Tamás.
Bernát Nándor

Búcsú
A népek időszakos munkavállalás miatti vándorlása új munkaeszközök s -módszerek, szokások megismerését tették szükségessé. Ezeket hozták, vitték, meghonosodását, általánossá válását, kicserélődését eredményezték. Alkalmai a búcsúk, piacok, vásárok, ahol térségenként vagy országosan összegyűlhettek a vásározók és az érdeklődők egyaránt. Hatásuk a mai napig lemérhető.
A búcsú ótörök származású magyar szó, már az átadó nyelvben “felmentés, bűnbocsánat” jelentést foglal magába, amely a középkortól kezdve a magyarban “búcsújárás, vallási ünnep” jelentéssel egészül ki. A katolikus egyház bűnbocsánatot hirdetve alakította ki azt a résztvevőknek, de sok esetben kereszténység előtti szokásokat is felfedezhetünk benne. A pogány magyarok maradékai a XI-XII. században az erdők mélyén, sziklák, források mellett hódoltak ősi szokásaiknak. A források tisztelete megmaradt, és az egyház - mint mindenütt Európában - igyekezett a csodatévő erejükbe vetett hitet növelni. Ilyen források körül a legendák egész sora alakult ki, mely rendszerint Jézushoz és Máriához kötődik. Így Székelyföldön nagy hírre tett szert a Szent Anna-tó körül tartott búcsú, de számos forrás mellett is minden évben megjelentek a zarándokok /Székelyudvarhely, Olasztelek, Esztelnek stb./, akik a víztől gyógyulást reméltek.
A Palócföldön Mátra- verebélyen, Hasznoson a forrásokhoz járultak a messze földről odazarándoklók. A bakonybéli forrás csodatévő erejéről is legendák keringtek. Az egyház ezeken a helyeken többnyire kápolnát emelt, és a hiedelmeket megpróbálta a saját céljainak megfelelően formálni.
A búcsúk máshol egy-egy templomhoz, illetve az abban elhelyezet, csodatévőnek tartott képhez, szoborhoz kapcsolódtak. Ilyennek tartották különösen a görögkatolikusok Máriapócsot, a szegediek Radnára zarándokoltak, Dél-Dunántúlon az andocsi búcsú emelkedett a legnagyobb hírre.
A csíksomlyói búcsún Székelyföldön csaknem az egész katolikus lakosság részt vesz. A zarándokokat csekély díjért szállásra-kosztra fogadták. A templomban alvás szokása is megőrződött, tartván, hogy álomban a gyógyulás, csodatevés méginkább megtörténhet. A búcsúhoz sok világi elem is kapcsolódik, pl.: leányvásár Pécsváradon, /ahol teljes kelengyéjükkel jelentek meg a leányok/, a kereskedők sátraikban emlék- és kegytárgyakat, ruhaneműket is árultak. Mutatványosok, körhintások is hozzátartoznak éppúgy, mint a kocsmák, italmérések és bálok. Míg az idősebbek, betegek igyekeztek a templomban megérinteni, megcsókolni a csodatévő szobrot, képet, addig a fiatalabbak elsősorban a szórakozásra gondoltak. Egy-egy falu búcsúja a templom szentjének névnapjához kötődött, s ezek még több világi elemet foglaltak magukba. Idegenek rendszerint csak a szomszéd faluból jöttek, mert ez az ünnep elsősorban a falu ünnepe volt, melyre igyekeztek azok is hazajönni, akik máshová, esetleg más országba költöztek. A családok és a falu egész közössége találkozik ezeken az összejöveteleken. A vallási jelleg elhomályosulását az is mutatja, hogy a búcsúkon a falu protestáns lakói is részt vesznek. Több helyen nem a templom védőszentjének névnapja, hanem egyéb jeles esemény a rendezvény időpontjának meghatározója. Eleken pl. a templom alapkő letételéhez kötődik /júl. 2./, illetve az ahhoz legközelebb eső, de mindenképpen július első vasárnapja. Az Elekről kitoloncolt németek ma is ugyanezen a napon tartják meg az u.n. “Eleki búcsú”-t pl. Leimenben. Vallási rituálék alig-alig nyilvánulnak meg, főleg a volt elekiek találkozási, beszélgetési, összejöveteli alkalma, melyen esetenként többszázan vesznek részt. Eleken napjainkban egyházi események is vannak, de a vallásukat nem gyakorlók inkább csak a vásározó népünnepélyt látogatják.
Teljesen újszerűnek tekinthetjük a néhány éve megrendezésre kerülő “Budapesti Búcsú”-t, amely országos rendezvény. Mindenféle vallási elemet nélkülöz; a szovjet hadsereg utolsó tagjai kivonulásának évfordulója. Legfőbb jellemzői: az egész napos vidámság, kirakodó- és népművészeti vásárok, folklórbemutatók,sok-sok egyéb szórakoztató rendezvény.
Meggondolandó, hogy ha - a település lakosságának igényével találkozna -, régi-új elemeket is alkalmaznának a rendezvény szervezői, talán Eleken valami újszerű, nagyszerű kikerekedhetne a rendezvényből.
Csak gazdagodnánk általa.
Topa Sándorné

Hadd erősödjön a tüdő !
Megkövesedett tény, a zene nem ismer határokat, ezért is élvez helyzeti előnyt például az irodalommal szemben. A zenész sohasem öregszik meg, a lelke biztosan nem. Hogyan lesz valaki zenész, igen egyszerű a válasz, mert “dalból van a lelke”. A ritkább verzió, a logopédus ajánlja. Mi most az utóbbit térképezzük fel. Az eleki Pugymer Ottót meglehetősen sűrűn látom az utcán, amint hangszerrel a kezében igyekszik valahová. Vele beszélgettem el.
- Hogyan kezdődött a zenei pályafutásod és milyen hangszeren játszol ?
- Nem egy szokványos pályafutás az enyém, a logopédus tanácsára kezdtem el muzsikálni. A légzésem javítására ajánlotta a fúvós hangszereket. Először 7 évvel ezelőtt, 11 évesen vettem a kezembe. A kétegyházi Sebessi Lászlónál tanultam. Azután Puskás Sándornál tubáztam, szaxofonozni pedig Kepenyes Páltól tanultam meg. Időközben megszerettem a zenét, az énemmé vált.
- Az elmondottakból arra következtetek, hogy a továbbiakban újabb hangszerekkel ismerkedsz meg.
- Igen, de szükségem is van rá, hiszen ősztől a Budapesti Liszt Ferenc Főiskola hangszerkészítő-javító szakán tanulok tovább. Ehhez kell, hogy minden hangszeren meg- tanuljak játszani.
- Milyen stílusú zene áll a legközelebb hozzád ?
- Mindenfajta zenét kedvelek.
- A zeneszerzők közül kiket említenél meg ?
- Bachot, Mozartot, Hidas Frigyest, John Williamst.
- A fellépéseidről mondanál néhány szót ?
- A Békéscsabai Körös-parti Junior Fúvószenekar vendégzenésze vagyok. Velük ‘96-ban egy nemzetközi versenyt nyertem, szaxofonnal viszont csak szólóban szoktam a közönség elé lépni. Természetesen minden kínálkozó lehetőséget igyekszem kihasználni.
- A szabadidődben mivel foglalkozol ?
- Ha tehetem szívesen darts-ozom, olvasok, de a legtöbbször valamelyik hangszeremen gyakorolok.
Bernát Nándor

Villamossági felújítások
Az eleki római katolikus templomban utoljára a ‘60-as évek elején végeztek villamossági munkálatokat. Azóta a belső hálózat állapota elavult, zárlatveszélyessé vált. Ez tette indokoltá a felújítást - tudtuk meg Lengyel Antal plébánostól. A komplex feladatterv első ütemének kivitelezése a napokban már megkezdődött, és a munkálatok előreláthatólag július 20-dikára fejeződnek be.
Bernát Nándor

Érdemes bemenni a könyvtárba !
A Könyv, Könyvtár, Műveltség Alapítvány pályázatát a Soros Alapítvány támogatásban részesített, s ezzel teljes internetes hozzáférési lehetőséget kapott. Ezt a támogatást az alapítvány kuratóriuma átadta a könyvtárnak, amely így az egyetlen eleki intézmény, ahol valaki megismerkedhet, betekintést nyerhet a világháló adta lehetőségekkel, sőt azt szabadon használhatja.
Az alapítvány kuratóriuma úgy döntött, hogy a használóknak csak a telefondíjat kell megfizetniük, mely a helyi hívás költségének felel meg.
Tehát akit ez érdekel, vagy szeretné gyermekét megismertetni az internetes lehetőséggel, annak érdemes ellátogatni a könyvtárba.
De nem csak az internet csábítja a könyvtárba a gyerekeket, hanem azok az új társasjátékok is, amelyeket az alapítvány Elek Város Önkormányzatának Kulturális Bizottsága támogatása révén vásárolhatott meg. A kuratórium és a könyvtár képviselői igyekeztek úgy összeválogatni a játékokat, hogy azok között az apróbbak és a nagyobbak is találjanak olyanokat, amelyek nekik örömet, szórakozást, játékos tanulást nyújthatnak.
Az alapítvány kuratóriuma a legutóbbi ülésén úgy döntött, hogy egy játszóház keretében kívánja bemutatni, s egyben átadni a gyerekeknek, az érdeklődőknek, a támogatások révén vásárolt játékokat, valamint az internet-hozzáférési lehetőséget.
Tehát, érdemes bemenni a könyvtárba !
Vígh Károly

Hírek az óvodákból
Az óvodások szorgalmi ideje május végével befejeződött, a napközisek viszont továbbra is látogathatják intézményeinket - informálta lapunkat Püspöki Jánosné igazgatónő. A nyár folyamán óvodánként általában 15-20 gyerek foglalkoztatását oldják meg. Júliusban a II-es és a IV-es, augusztusban az I-es és a III-as számú óvoda tart ügyeletet. Egyébként hagyományosan a nyáron végzik el az intézményekben a nagytakarítást, karbantartási, javítási munkálatokat.
Június első hetében tartották az óvodai beiratkozást, az előző évekhez hasonlóan ősztől közel 230 gyermek népesíti be az intézményeket.
Bernát Nándor

Isten hozott, kis Balázs !
Az egyébként /majdnem mindig/ csöndes irodákból, folyósókról a minap meghatott, vidám, örömteli zsongást, hallani: Hallottad ... ? És több mint 3 kiló ! A fél métert is meghaladja ... Nehéz szülés volt ? És mondd, milyen érzés, hogy mostmár édesapa lettél ? Láttad már ? Tényleg több haja van mint Neked ... ? Hála Istennek, csakhogy egészségesek édesanyjával együtt ! No, mesélj, mit tud már?
Az ifjú édesapa alig győz válaszolni a rázúduló kérdésözönre, fáradtan, kialvatlanul /legalábbis úgy néz ki .../, mégis nagyon, nagyon boldogan, csillogó szemmel mesél, mesél alig pár órás elsőszülöttjéről, az apró kis legénykéről.
A kollegák szívből jövő gratulációit fogadja, akik még hosszasan beszélgetnek a nagy eseményről. Valahogy olyan elvarázsolt, boldogsághullám van a levegőben, amely bekúszik valahová az ember szívébe, lelkébe...
Hát, Isten hozott, kis Balázs ! Boldog, szép életet kívánunk Neked ! Érezd jól Magad ezen a Világon !
Topa Sándorné

Első közlés
Az egykori eleki esperesplébános, dr. Csepregi Imre /1876-1954/ által 1927-ben irt Heimatkunde /Honismeret/ című még ma is kéziratban levő munkáját 1996-ban Klemm Tamás ültette át magyar nyelvre. A szövegben szereplő néhány versről /töredék?/ nem lehet egyértelműen megállapítani, hogy kik a szerzők, de ez a tény nem von le semmit értékükből. Kérésünkre Hetényi György, mezőkovácsházi költő vállalkozott arra, hogy az eredetiből megpróbálja elsőként magyarítani ezeket a költeményeket. Valószínűsíthető, hogy az eleki Olvasók nagy része neki köszönhetően most először ismerkedhet meg ezekkel a szép gondolatokkal. 
Rapajkó Tibor

/ Hetényi György, mezőkovácsházi költő fordítása a Heimatkundéból /
Idegen földön
Oly távol, a magyar szép hazától,
Magányosan állok egyedül.
Idegen emberek között várok,
s csak a fájdalom üt meg felül.
Jaj hazám, ha a hívásod hallanám !
- oly drága dal szólna itt belül.
Hazámban egy szürke kis kápolna
emelkedik a zöld fák között.
Temető szent küszöbén megállva,
imát mondanék egy kereszt mögött.
Vagy a kripta hűvös csendje mélyén,
- Térdepelve, fohászt könyörögném.
Ott nyugszanak a kis kápolnába
őseim,- és apám, meg anyám.
Rájuk hajlik szomorú fűz ága,
s zöld könny játszik kripta ablakán.
Drága szülők, nyugodjatok békén,
- Istenben és haza földjén.
Nyugtalanul nagy utcákat járom;
úgy ver engem szeles vad hideg.
Mind azért van, hogy nekem az fájjon,
hogy e világ vándora legyek.
Óh, de vágyom otthonomba végleg,
megnyugodva, hogy boldog legyek.
Kis kápolna kripta rejtekében
őseimmel, hogy együtt legyek !

Eleki letelepedés
Mikor elvonult a török e tájról,
csak szél száguldott a füves mezőn.
Emberek jöttek Németországból,
s letelepedtek a biztos jövőn.
Elhagyott földek, ingovány, nádas;
s alig volt itt-ott élő magyar.
Mindenütt puszta, sehol egy város,
vadvíz világ, s töretlen ugar.
Német paraszt, ekével, kapával,
feltörték a rögös szűz földeket.
Erős hittel, és nagy szeretettel:
szántott, vetett, és aratva kelt.
Házak, pajták épültek fel újra,
a pusztaság az élők bölcsője lett.
Serény svábok tudásának súlya
a gazdag otthon virágzása lett.
Ma is ott áll a város, és a templom,
tornyán magas a krisztusi kereszt:
Híre száll még országon és halmon,
hogy szülővárosunk neve: ELEK !

A harmadik: - Töredék
Hazámhoz vonz a szeretett.
Hazámhoz vonz az öröm.
Hazám ád nékem levegőt,
s keblemben a szerető erőt.

Bemutatjuk az eleki Aikido Klubot
A rendszerváltással nagyjából egyidőben mind több és több, ún. civil szervezet alakult meg az élet sok-sok területén, így a sportban is. Eleken is új színfoltot jelentett az Aikidó Klub létrejötte, hiszen ezt a sportágat csak kevesen és alig-alig ismerték. Erről a szervezetről faggattuk Dobos Attilát a klub vezetőjét, vezető edzőjét.
- Mióta működik a klub?
- 1989 január közepétől számítjuk a klub megalakulását. Ekkor még önvédelemmel foglalkoztunk. 1990-től az önvédelem mellett végül sikerült megalapozni az aikidót és a klub fennmaradását. 1993. februárjától a Magyar Aikido Szövetség tagjai lettünk és a székkutasi Aikidó Klub vezető edzője - Héjja László, 1 dan-os mester - lett az eleki klub instruktori edzője. Ettől kezdve szoros kapcsolat alakult ki a két klub között és más klubokkal is tartjuk a kapcsolatot.
- Mi az aikidó?
- Aikidó jelentése: “Út a test és lélek harmóniájához”. Alapítója Morihei Ueshiba (1883-1969). Az általa a hagyományos pusztakezes japán harcművészetekből, elsősorban az aiki-jutsuból kialakított, szigorúan önvédelmi jellegű harcművészet.
- Átlagosan hány fővel működik a klub?
- Átlagosan 15-20 fővel működünk. Igaz, van olyan időszak, amikor vagy kevesebben vagy többen látogatják a klubot.
- Támogatja-e valaki a klubot?
- Általában egyéni úton, önerőből oldjuk meg a gondjainkat, de leginkább és legtöbbször én támogatom. Igaz, van egy-két intézmény és személyek, akik támogatják még a klubot.
- Milyen eredményeket és minősítéseket értek el?
- Nagyon komoly eredményeket értünk el idáig. Nem csak a bemutatókon, hanem nagyobb mesterek edzésein is igen sok elismerést szereztünk. Nem egyszer előfordult, hogy a tanítványaimat megdicsérték a felkészültségükért, a jó technikai munkájukért. Több tanítványom sikeres vizsgát tett idáig pl. Balázs Anikó 4kyu, Veres Pál 3kyu, Krizsán Zoltán 2 kyu, Rusz Viktor 2 kyu. Ezekre a tanítványaimra nagyon büszke vagyok.
További sikereket kívánunk a klub tagjainak. 
Topa Sándorné

A kondi klubról
Az idén május 23-24-én immár hatodik alkalommal rendezték meg Balatonlellén a Balatoni Kupa Nemzetközi Fekvenyomó Versenyt. Erre az eseményre a Szabadidő Sportklub, Elek is elküldte versenyzőit, akik szépen szerepeltek.
Kun István Endre a 60 kg-os súlycsoportban indulva az ifjúsági férfiaknál fekvenyomásban 87,5 kg-ot teljesítve 1. helyezést ért el. Ugyanebben a kategóriában Kotroczó Ferenc a 67,5 kg-os súlycsoportban sajnos nem lett dobogós, de a junior kategóriában 100 kg-ot kinyomva 3. helyezést ért el. Szintén a juniorok között indult Barna János 75 kg-os súlycsoportban, aki 107,5 kg-os fekvenyomással a 3. helyet szerezte meg.
Csapatverseny tekintetében a 29 induló sportegyesület közül a Szabadidő Sportklub a 19. helyen szerepelt. Az országos erőemelő ranglistán pedig a klub a 75 kg-os súlycsoport tekintetében 685 kg-os összetett eredménnyel I. osztályú minősítést kapott.
Talán ezek az eredmények csupán száraz adatoknak tűnnek, de mögöttük “izzadtságszag” van, s a fiúk, akik a klub színeiben indultak a versenyen, ismét településünk hírnevét öregbítették.
Vígh Károly